СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2022 року                                    м. Харків                        Справа № 917/1781/20  

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Сгара Е.В., суддя Гетьман Р.А., суддя Терещенко О.І.
при секретарі судового засідання Ламановій А.В.
за участю представників сторін:
від боржника – не з`явився
від кредиторів – не з`явились
від арбітражного керуючого - не з`явився
розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , с.Яреськи Шишацького району Полтавської області (вх. 3361 П/1) 
на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 (повний текст складено 11.10.2021) у справі №917/1781/20 (суддя Іванко Л.А.)
за заявою ОСОБА_1 , с.Яреськи Шишацького району Полтавської області 
про неплатоспроможність ОСОБА_1 

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20: припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 та повноваження керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Добровольського А.П.; скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів, введений ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.12.2020; провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 закрито.
Не погодившись із вищевказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 у справі №917/1781/20 та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду Полтавської області.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, скаржником зазначено наступне:
- боржник не був повідомлений про проведення зборів кредиторів, оформлених протоколом №1 від 24.05.2021 та дізнався про їх проведення та покладений на боржника обов`язок надати уточнений план реструктуризації лише зі змісту оскаржуваної ухвали суду;
- Кодекс України з процедур банкрутства не передбачає право боржника надавати план реструктуризації, який включає вимоги лише тих кредиторів, які заявляли свої вимоги в ході розгляду справи;
- ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.12.2020 було зобов`язано керуючого реструктуризації, а не апелянта підготувати та надати суду план реструктуризації боржника;
- місцевий господарський суд безпідставно послався на висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 25.08.2021 у справі №925/473/20, оскільки обставини в даній справі №917/1781/20 та у справі №925/473/20 є відмінними;
- вважає, що у суду першої інстанції були відсутні правові підстави для закриття провадження, натомість у суду були правові підстави для ухвалення постанови про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2021, сформовано колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: Сгара Е.В.– головуючий суддя, судді Гетьман Р.А., Склярук О.І.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.11.2021 у справі №917/1781/20: поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 у справі №917/1781/20; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 у справі №917/1781/20; призначено справу до розгляду на "09" грудня 2021 р. о 12:20 годині.
У зв`язку з перебуванням головуючого судді Сгара Е.В. на лікарняному, судове засідання призначене на 09.12.2021 о 12:20 год не відбулось.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.12.2021 у зв`язку із перебуванням   судді Склярук О.І. у відпустці, сформовано колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: Сгара Е.В. – головуючий суддя, судді Гетьман Р.А., Терещенко О.І.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 у справі №917/1781/20 призначено справу №917/1781/20 до розгляду на 27.01.2022 р. о 12:30 год.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.01.2022 оголошено перерву у судовому засіданні до "08" лютого 2022 р. о 12:00 год.
На адресу Східного апеляційного господарського суду від АТ КБ «Приватбанк» надійшли письмові пояснення, якими кредитор просив апеляційну скаргу відхилити, а оскаржувану ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін. Кредитор зазначив, що 24.05.2021 були проведені перші збори кредиторів у справі №917/1781/20 на які не з`явився ані боржник, ані його представник. За повідомленням арбітражного керуючого, він намагався встановити зв`язок з боржником чи його представниками, але його спроби видалися марними, так як боржник на листи арбітражного керуючого не реагував, а контакти його представників – адвокатів він був вимушений встановлювати шляхом отримання інформації з Єдиного реєстру адвокатів України. На телефонні дзвінки арбітражного керуючого представники боржника заявляли, що вони більше не супроводжують цю справу та не знають де шукати інші контакти боржника.
Представник АТ "Альфа-Банк" в судове засідання 08.02.2022 не з`явився, причини неявки не повідомив.
Представник АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання 08.02.2022 не з`явився, через канцелярію суду надав клопотання про розгляд справи без участі його представника, яке було розглянуто та задоволено судом.
Боржник в судове засідання 08.02.2022 не з`явився, під час апеляційного провадження надав клопотання про розгляд справи без участі його представника, яке було розглянуто та задоволено судом.
Арбітражний керуючий в судове засідання 08.02.2022 не з`явився, причини неявки не повідомив.

Перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.
Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Полтавської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.
До заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, ОСОБА_1 було надано, в тому числі Проект плану реструктуризації боргів боржника в якому останнім зазначено про наявність простроченої заборгованості перед 22 кредиторами.
Крім того, ОСОБА_1 було надано інший документ - список кредиторів в якому останнім зазначено про наявність простроченої заборгованості в розмірі 426   966,95 грн. перед 29 кредиторами.
Ухвалою Господарського суду від 16.11.2020 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прийнято до розгляду, призначено підготовче засідання по справі.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.12.2020 у справі №917/1781/20, зокрема: відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Добровольського Анатолія Петровича; встановлено керуючому реструктуризацією боржника строк до 20.03.2021 року для підготовки та подання до господарського суду плану реструктуризації боргів боржника.
Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.04.2021 у справі №917/1781/20 визнано кредиторами:
- Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" з грошовими вимогами до боржника в розмірі 10835,76 грн., та 4540,00 грн. витрат зі сплати судового збору, сплаченого кредитором при зверненні з грошовими вимогами до боржника;
- Акціонерне товариство "Альфа-Банк" з грошовими вимогами до боржника в розмірі 67397,39 грн. та 4540,00 грн. витрат зі сплати судового збору, сплаченого кредитором при зверненні з грошовими вимогами до боржника.
Протоколом засідання загальних зборів кредиторів №1 у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 від 24.05.2021 прийнято наступні рішення:
- зобов`язати боржника ОСОБА_1 розробити та надати кредиторам реальний та достовірний план реструктуризації для включення у порядок денний наступних зборів кредиторів питання про розгляд плану реструктуризації, але не пізніше ніж за три дні до проведення зборів;
- доручити керуючому реструктуризацією Добровольському А.П. звернутися до суду із клопотанням про продовження граничного строку процедури реструктуризації, але не більше ніж до 09.07.2021;
- доручити керуючому реструктуризацією Добровольському А.П. скликати збори кредиторів та включити у порядок денний питання про розгляд кредиторами плану реструктуризації, яке провести до 09.07.2021;
- якщо до 09.07.2021 кредиторам не буде надано план реструктуризації, який буде відповідати вимогам Кодексу України з процедур банкрутства, доручити керуючому реструктуризацією Добровольському А.П. звернутися до суду із клопотанням про закриття провадження у справі з підстав, визначених у ч.11 ст.126 Кодексу України з процедур банкрутства.
В подальшому, у зв`язку із ненаданням боржником уточненого плану реструктуризації, зборами кредиторів у справі №917/1781/20, оформлених протоколом №2 від 08.06.2021, доручено АТ КБ «ПриватБанк» звернутися до Господарського суду Полтавської області з клопотанням про закриття провадження у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .
Як вже зазначалось вище, оскаржуваною ухвалою Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20: припинено процедуру реструктуризації боргів фізичної особи ОСОБА_1 та повноваження керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Добровольського А.П.; скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів, введений ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.12.2020; провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 закрито.
При перегляді ухвали місцевого господарського суду із врахуванням меж апеляційного перегляду згідно положень ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів апеляційного господарського суду виходить з наступного.

   Відповідно до частини першої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Згідно з частиною шостою статті 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку провадження, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".
Умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи, як зазначено в преамбулі, встановлюються нормами Кодексу України з процедур банкрутства (далі – КузПБ), який введено в дію з 21.10.2019.
Відповідно до преамбули КУзПБ цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.
Особливості застосування процедури банкрутства до боржника - фізичної особи передбачено Книгою четвертою "Відновлення платоспроможності фізичної особи" цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 6 КУзПБ щодо боржника-фізичної особи застосовуються   такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника. Процедура погашення боргів боржника вводиться у справі про неплатоспроможність разом з визнанням боржника банкрутом.
Згідно зі статтею 1 КУзПБ реструктуризація боргів боржника це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.
В ухвалі про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника господарський суд зазначає, зокрема, про введення процедури реструктуризації боргів боржника (пункт 2 частини п`ятої статті 119 КУзПБ).
При цьому, нормами КУзПБ встановлено перелік документів та відомостей, необхідних до подання заявником при зверненні до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.
Частиною четвертою статті 116 КУзПБ визначено, шо разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).
В силу частини першої статті 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.
Виконання мети процедури реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність фізичної особи можливе лише за умови, коли боржник істинно бажає виконати взяті на себе грошові зобов`язання, але через певні майнові/фінансові причини не може їх виконати в повному обсязі належним чином.
З наведеного вище та аналізу положень статті 116 КУзПБ, що визначають обсяг та перелік документів та відомостей, які боржник - фізична особа зобов`язаний додати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, колегія суддів вважає, що такий боржник повинен повно та всебічно сприяти кредиторам та керуючому   реструктуризацією у встановлені свого реального майнового стану, а також запропонувати обґрунтований та виконуваний (реальний) проект плану реструктуризації своїх зобов`язань.
Пунктами 2, 3 частини другої статті 123 КУзПБ встановлено, що основними завданнями зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є, зокрема, розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника, прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Відтак метою і завданням процедури реструктуризації боргів є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення боржником такого документу є закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог в межах процедури.
У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КУзПБ, зокрема у відповідності до вимог закону щодо форми і змісту проекту плану, що дасть змогу розгляду такого плану реструктуризації зборами кредиторів, можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.
Таким чином, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.
З огляду на вищенаведене, відсутність розробленого боржником реального та обґрунтованого проекту плану реструктуризації та його неподання на розгляд кредиторам свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів, передбачена КУзПБ, не виконується. Невиконання мети попередньої процедури (реструктуризації боргів) виключає можливість переходу до іншої процедури (погашення боргів) у провадженні про неплатоспроможність фізичної особи.

Як вже зазначалось вище, 24.05.2021 відбулись загальні зборів кредиторів №1 у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 на яких обговорювалось питання ходу процедури реструктуризації боргів боржника.
Представник АТ КБ «ПриватБанк» повідомив присутнім, що з моменту відкриття провадження у справі про неплатоспроможність минуло більше 147 днів. Протягом цього часу кредиторам не було надано для аналізу та розгляду план реструктуризації, а також інші документи на основі яких кредитори могли б прийняти рішення про прийняття, або відхилення плану реструктуризації. Той план реструктуризації, який був наданий боржником під час звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, не можна брати до уваги, оскільки останній був розроблений з урахуванням того, що всі кредитори боржника, які зазначені у переліку, заявляться у процедуру, а розмір їх вимог буде визнаний судом. Станом на сьогодні у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 , є лише два кредитора, загальний розмір яких складає близько 60 тис. грн. За таких обставин боржник спільно з керуючим реструктуризацією повинні внести уточнення до плану реструктуризації та здійснити розрахунок з урахуванням розміру вимог двох кредиторів. Враховуючи, що сума вимог складає близько 60 тис. грн., кредиторські вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, тим більше за 5 років. 
Тобто, реструктуризація боргів ОСОБА_1 , є можливою та реальною, але для цього необхідно мати реальне бажання боржника, що характеризується активними діями та співпрацює з усіма учасниками справи. Натомість, протягом всієї процедури реструктуризації дії боржника характеризуються відвертою бездіяльністю та небажанням співпрацювати з кредиторами. На телефонні дзвінки боржник не відповідає, його представники обов`язок щодо подання кредиторам план реструктуризації, перекладають на керуючого реструктуризацією. 
Також представником АТ КБ «ПриватБанк» зазначено, що перехід у процедуру погашення боргів є неможливим, оскільки це буде грубо порушувати права кредиторів, які справедливо розраховують реструктуризувати зобов`язання. Без виконання завдань процедури реструктуризації, перехід у процедуру погашення боргів є неможливим.
Зважаючи на вищевикладене протоколом №1 засідання загальних зборів кредиторів у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 від 24.05.2021 прийнято наступні рішення:
- зобов`язати боржника ОСОБА_1 розробити та надати кредиторам реальний та достовірний план реструктуризації для включення у порядок денний наступних зборів кредиторів питання про розгляд плану реструктуризації, але не пізніше ніж за три дні до проведення зборів;
- доручити керуючому реструктуризацією ОСОБА_2 звернутися до суду із клопотанням про продовження граничного строку процедури реструктуризації, але не більше ніж до 07.09.2021;
- доручити керуючому реструктуризацією Добровольському А.П. скликати збори кредиторів та включити у порядок денний питання про розгляд кредиторами плану реструктуризації, яке провести до 09.07.2021;
- якщо до 09.07.2021 кредиторам не буде надано план реструктуризації, який буде відповідати вимогам Кодексу України з процедур банкрутства, доручити керуючому реструктуризацією ОСОБА_2 звернутися до суду із клопотанням про закриття провадження у справі з підстав, визначених у ч.11 ст.126 Кодексу України з процедур банкрутства.
В подальшому,  відбулись збори кредиторів у справі №917/1781/20, оформлені протоколом №2 від 08.07.2021,  якими встановлено, що боржник участь у процедурі реструктуризації не бере, не надав кредиторам план реструктуризації (з урахуванням кількості кредиторів та розміру їх вимог) та не запропонував кредиторам умови реструктуризації, проявив пасивну, недобросовісну поведінку у процедурі та незацікавленість у досягненні мети та завдань процедури реструктуризації. У вищевказаному протоколі також зазначено, що метою і завданням процедури реструктуризації боргів є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення боржником такого документу є правомірним очікуванням кредиторів, як в частині розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог в межах процедури. В свою чергу, невиконання мети попередньої процедури виключає можливість переходу до іншої процедури у провадженні про неплатоспроможність фізичної особи.
Враховуючи те, що 24.05.2021 під час перших зборів кредитори вже відкладали питання про розгляд плану реструктуризації через те, що боржник не надав кредиторам план реструктуризації з урахуванням вимог двох кредиторів у справі, що унеможливило розглянути питання про прийняття або відхилення плану реструктуризації та надавали боржнику можливість до 09.07.2021 надати кредиторам на розгляд план реструктуризації, кредитори більше не можуть відкладати питання про розгляд плану реструктуризації
Однак, враховуючи відсутність плану реструктуризації та те, що ОСОБА_1 діє недобросовісно та фактично імітує намір реструктуризувати свої зобов`язання, оскільки переслідує зовсім інші цілі – швидкий перехід до наступної процедури та списання боргів боржника, кредиторам залишається лише звернутися до суду з клопотанням про закриття провадження у справі.
З огляду на вищевикладене, зборами кредиторів у справі №917/1781/20, оформлених протоколом №2 від 08.07.2021, доручено АТ КБ «ПриватБанк» звернутися до Господарського суду Полтавської області з клопотанням про закриття провадження у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .
На виконання вищевказаного рішення зборів кредиторів, АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до Господарського суду Полтавської області із клопотанням від 12.07.2021, яким просило закрити провадження у справі №917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи покотило ОСОБА_3 на підставі ч.11 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства.

Судова колегія апеляційної інстанції зазначає, що провадження у справах про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, що істотно відрізняють це провадження від позовного.
На переконання суду, з огляду на положення процесуального закону, у справах позовного провадження господарський суд, здійснюючи правосуддя, обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, водночас у справах про банкрутство (неплатоспроможність) судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження.
У справах про неплатоспроможність фізичних осіб існує ризик ігнорування боржниками мети і завдань процедури реструктуризації боргів, що може полягати у не розробленні та не поданні на розгляд кредиторам проекту плану реструктуризації, надання фіктивного (зазначення вигаданих розмірів сум погашення чи інших відомостей) та невиконуваного плану реструктуризації, який не відповідатиме вимогам статті 124 КУзПБ, пасивній участі боржника в цій процедурі.
Така поведінка може пояснюватись прагненням боржників спонукати кредиторів до відхилення такого плану (не прийняття рішення щодо його схвалення зборами кредиторів), що зі спливом 120 днів з дня відкриття провадження у справі (частина перша статті 130 КУзПБ) створює формальні підстави для переходу в процедуру погашення боргів.
Вищевказане безперечно не повинно залишатись поза судовим контролем, оскільки господарський суд та сторони (учасники) справи не позбавлені можливості надавати оцінку поведінці боржника: чи є вона відкритою, зрозумілою, своєчасною та добросовісною чи, навпаки, недобросовісною, такою, що містить ознаки ухилення від виконання зобов`язань, маючи на меті фактичне списання заборгованості перед кредиторами, що може свідчити про зловживання правом на доступ до суду зі зверненням із заявою про неплатоспроможність.
Таким чином, у випадку неподання до господарського суду протягом трьох місяців погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.08.2021 у справі  №925/473/20.
Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 під час звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність надав план реструктуризації боргів боржника, який містить графік повернення боргу 22 кредиторам.
Разом з тим, ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.04.2021 року визнано кредиторами у справі № 917/1781/20 про неплатоспроможність ОСОБА_1 лише двох кредиторів - Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" та Акціонерне товариство "Альфа-Банк".
За таких обставин, приймаючи до уваги, що у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 судом було визнано лише вимоги двох кредиторів із двадцяти двох, судова колегія апеляційної інстанції погоджується із доводами кредиторів, що є доцільним розроблення плану реструктуризації, який буде включати кількість визнаних судом вимог кредиторів.
Вищевказане узгоджується із положеннями пункту другого частини другої статті 124 КУзПБ згідно якої у плані реструктуризації боргів боржника зазначається інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення.
При цьому, апеляційний господарський суд зазначає, що первісний проект плану реструктуризації, який був наданий боржником під час звернення до суду є неактуальним, оскільки останній був розроблений з урахуванням того, що всі 22 кредитори боржника заявляться у процедуру, а також передбачав прощення (списання) боргів боржника.
За таких обставин, затвердження наданого боржником проекту плану реструктуризації (який розроблено з урахуванням 22 кредиторів) є неефективним, оскільки призведе до збільшення строків погашення кредиторських вимог Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" та Акціонерного товариства "Альфа-Банк" та до прощення (списання) боргів боржника перед зазначеними банківськими установами.
Отже, ОСОБА_1 повинен був усвідомлювати, що надання первісного проекту плану реструктуризації боргів, не є його єдиним обов`язком, а останній повинен був передбачати наявність у нього подальшого зобов`язання надати кредиторам план реструктуризації про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення.
Наведені вище обставини свідчать про ігнорування боржником мети і завдань процедури реструктуризації боргів, що полягає у не розробленні та не поданні на розгляд кредиторам реального, обґрунтованого та ефективного проекту плану реструктуризації.
Як вже зазначалось вище, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.
З огляду на вищенаведене, відсутність розробленого боржником реального, обґрунтованого та ефективного проекту плану реструктуризації та його неподання на розгляд кредиторам свідчить, що мета процедури реструктуризації боргів, передбачена Кодексом, не виконується. Невиконання мети попередньої процедури (реструктуризації боргів) виключає можливість переходу до іншої процедури (погашення боргів) у провадженні про неплатоспроможність фізичної особи.
Згідно ч.11 ст. 126 КУзПБ, якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів боржника до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Враховуючи наведене, судова колегія апеляційного господарського суду погоджується із висновком суду першої інстанції, що провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі ч. 11 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства.

Доводи апелянта, що боржник не був повідомлений про проведення зборів кредиторів, оформлених протоколом №1 від 24.05.2021 не можуть бути підставою для скасування ухвали Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20, зважаючи на наступне:
- боржником не зазначено жодного положення Кодексу України з процедур банкрутства або іншого нормативно-правового акту, який передбачає обов`язок повідомлення останнього про проведення зборів кредиторів. При цьому, посилання на положення ч.9 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України є недоречним, оскільки зазначена норма процесуального законодавства передбачає порядок подання доказів;
-  як вже зазначалось вище, ОСОБА_1 повинен був усвідомлювати наявність у нього зобов`язання надати план реструктуризації, який буде містити визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення в силу пункту другого частини другої статті 124 КУзПБ;
- приймаючи до уваги мету процедури реструктуризації боргів боржника, ОСОБА_1 повинен був вчиняти активні дії, направлені на співпрацю з кредиторами та керуючим реструктуризації з метою погашення вимог кредиторів у вказаній процедурі та цікавитись станом розгляду його заяви у місцевому господарському суді.
В той же час, як боржник, так і його представники під час слухання справи зайняли пасивну позицію, не цікавились станом розглядом заяви про неплатоспроможність ОСОБА_1 .
Судова колегія апеляційної інстанції враховує, що ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.04.2021 у справі №917/1781/20 було зобов`язано керуючого реструктуризацією провести збори кредиторів, які мають відбутися не пізніше   17.05.2021 року; призначено засідання господарського суду, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на   09.06.21   на 10:00.
Ухвала Господарського суду Полтавської області від 26.04.2021 у справі №917/1781/20 була отримана особисто ОСОБА_1 - 14.05.2021, що вбачається із наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (т.2 а.с.139).
За таких обставин, ОСОБА_1 був обізнаний про заплановане проведення зборів кредиторів на якому буде вирішуватись питання про погодження кредиторами плану реструктуризації боргів або прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Проте, як вже зазначалось вище, ОСОБА_1 на збори кредиторів від 24.05.2021 не з`явився. Згідно відомостей наданих кредитором АТ КБ «ПриватБанк» арбітражний керуючий намагався встановити зв`язок з боржником чи його представниками, але його спроби видалися марними, так як боржник на листи арбітражного керуючого не реагував. В свою чергу, представники боржника повідомили арбітражному керуючому, що останні  більше не здійснюють представництво інтересів ОСОБА_1 .
В подальшому, ухвалою Господарського суду Полтавської області від 13.07.2021 у справі №917/1781/20 відкладено розгляд справи на 10.08.2021 на 10:00. В описовій частині ухвали, місцевим господарським судом було встановлено, що 12.07.2021 року до суду від Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" надійшов супровідний лист з протоколом №2 загальних зборів кредиторів у справі 917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .
Ухвала Господарського суду Полтавської області від 13.07.2021 у справі №917/1781/20 була вручена представнику боржника (адвокату Мохнюк Д.М) – 22.07.2021, а ОСОБА_1 – 27.07.2021,  про що свідчать наявні в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (т.2, а.с 192, 199).
Приймаючи до уваги факт отримання ухвали Господарського суду Полтавської області від 13.07.2021 у справі №917/1781/20, як ОСОБА_1 , так і його представник мали можливість ознайомитися із матеріалами справи, зокрема із протоколом №2 загальних зборів кредиторів у справі 917/1781/20 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .
Наведені вище обставини спростовують доводи апелянта, що останній дізнався про проведення зборів кредиторів, оформлених протоколом №1 від 24.05.2021 лише зі змісту оскаржуваної ухвали суду від 05.10.2021 у справі 917/1781/20.
Дослідивши матеріали справи, судова колегія апеляційного господарського суду зазначає, що поведінка боржника не може вважатись відкритою та добросовісною, а його поведінка містить ознаки ухилення від виконання зобов`язань, маючи на меті фактичне списання заборгованості перед кредиторами, що дає правові підстави для закриття провадження у справі про банкрутство на підставі ч. 11 ст. 126 Кодексу України з процедур банкрутства.
Судова колегія враховує доводи апелянта, що ухвалою Господарського суду Полтавської області від 22.12.2020 було зобов`язано керуючого реструктуризації подати до господарського суду план реструктуризації боргів боржника, разом з тим специфіка процедури неплатоспроможності фізичної особи полягає в тому, що сам боржник повинен вчиняти активні дії, направлені на відновлення його платоспроможності, співпрацювати із арбітражним керуючим та кредиторами, що свідчить про неможливість арбітражного керуючого самостійно без активних дій боржника досягнути цілей зазначеної процедури.
Інші доводи апелянта були спростовані в даній постанові апеляційного господарського суду, крім того, судова колегія апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1   статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1   статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. У справі "Руїз Торіха проти Іспанії", ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, у зв`язку із чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20 підлягає залишенню без змін.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 275, 276, 281, 282, 283, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20 – залишити без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Полтавської області від 05.10.2021 по справі №917/1781/20 – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя                                                                                 Е.В. Сгара

Суддя                    Р.А. Гетьман 
                    
Суддя                    О.І. Терещенко

          Повний текст постанови складено та підписано 16.02.2022 року