П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/8424/21-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Мультян Марина Бондівна   
Суддя-доповідач -  Капустинський М.М.   
28 лютого 2022 року                                                                                                    м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Капустинського М.М. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :

в липні 2021 року Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання відповідача привести об`єкт самочинного будівництва: зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 , кадастровими номерами 0510100000:02:083:0238; 0510100000:02:083:0239; 0510100000:02:083:0241; 0510100000:02:083:0244 у відповідність до будівельного паспорта виданого департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради від №284 від 05.09.2019 року, шляхом демонтажу додаткового поверху за власний рахунок.
Позовна заява мотивована тим, що 15.01.2021 року працівниками Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради з виходом на місце встановлено, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи на приватизовані земельній ділянці по АДРЕСА_1 з відхиленням від будівельного паспорта виданого Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради № 284 від 05.09.2019 року. Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
13.10.2021 року ОСОБА_1 , через свого представника, подала до суду зустрічний позов до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, у якому просила суд визнати протиправним та скасувати припис Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2021; визнати протиправним та скасувати постанови Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради від 15.01.2021 №2 та від 01.07.2021 №76.
Обґрунтовуючи зустрічний позов, ОСОБА_1 вказує на те, що вона спільно з ОСОБА_2 є власником земельних ділянок з кадастровими номерами: 0510100000:02:083:0238; 0510100000:02:083:0239; 0510100000:02:083:0241.
Земельна ділянка площею 0,0351 га, кадастровий номер 0510100000:02:083:0244 прийнята ними спільно на підставі договору оренди земельної ділянки від 23.07.2019 від Вінницької міської ради в строкове платне користування, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Цільове призначення даної земельної ділянки - будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Вони спільно є замовниками будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , про що, 16.10.2019 подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Також у зустрічному позові зазначено про те, що звернення №Ш-01-42757 від 11.06.2021, яке стало підставою для призначення позапланової перевірки стосувалося іншого об`єкта.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року у задоволенні первісного позову Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії - відмовлено.
Зустрічний позов ОСОБА_1 до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2021
Визнано протиправним та скасовано постанову Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради № 2 від 15.01.2021.
Визнано протиправним та скасовано постанову Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради № 76 від 01.07.2021.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач - Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. 
24 січня 2022 року на адресу суду надійшов відзив від ОСОБА_1 на апеляційну скаргу Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради в якому представник відповідача позивача за зустрічним позовом) просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
В судовому засіданні представник апелянта Сторчак Т.В. підтримала доводи апеляційної скарги в повному обсязі та просив її задовольнити.
Представник відповідача та третьої особи Ліханова О.В. просила відмовити в задоволенні вимог апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
В судовому засіданні, що відбулося 22 лютого 2021 року, заслухавши доводи сторін, суд вирішив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, оцінивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявними в справі матеріалами,   ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснюють будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 .
У період з 15.01.2021 по 27.01.2021, на підставі звернення №Ш-01-42757 від 11.06.2021 ОСОБА_3 та направлення для проведення позапланової перевірки №6-ПП від 15.01.2021, посадовими особами Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради проведена позапланова перевірка ОСОБА_1 на об`єкті – Будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 .
За результатами проведеної перевірки складений Акт №6-ПП від 15.01.2021, у якому зафіксовані виявлені під час перевірки порушення, зокрема:
- частини 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011, а саме: ОСОБА_1 виконує будівельні роботи на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 з відхиленням від будівельного паспорту виданого Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради №284 від 05.09.2019. Про зміну намірів забудови земельної ділянки не подано до відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури, а саме будівельним паспортом передбачено будівництво двоповерхового житлового будинку. На момент перевірки виконуються будівельні роботи з влаштування додаткового поверху будинку, не передбаченого будівельним паспортом.
На підставі Акту №6-ПП від 15.01.2021, Департаментом відносно ОСОБА_1 складено:
- Протокол від 15.01.2021 про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого ОСОБА_1 порушено ч.1 ст.96 КУпАП;
- Припис від 15.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил, відповідно до якого від ОСОБА_1 вимагалось усунути порушення ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011, а саме: зупинити будівельні роботи з моменту отримання припису; та привести об`єкт будівництва у відповідність до будівельного паспорту виданого Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради №284 від 05.09.2019 до 15.02.2021;
15.01.2021 року Департаментом винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №2, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.96 КУпАП на накладений штраф у розмірі 1700 грн.;
Даний штраф ОСОБА_1 сплатила, що підтверджується квитанцією №6234569 від 19.01.2021.
У період з 30.06.2021 по 13.07.2021, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки №148-ПП від 30.06.2021, посадовими особами Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради проведена позапланова перевірка щодо виконання вимог припису від 15.01.2021 на об`єкті будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 (суб`єкт містобудування – ОСОБА_1 ).
За результатами проведеної перевірки складений Акт №148-ПП від 30.06.2021, у якому зафіксовані виявлені під час перевірки порушення, зокрема:
- підпункт «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України №3038-VІ, підпункт 3 пункту 11 Постанови №553, а саме: станом на 30.06.2021 ОСОБА_1 не виконала вимогу припису від 15.01.2021 виданого посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, в частині приведення об`єкта будівництва щодо зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту виданого Департаментом архітектури та містобудування Вінницької міської ради №284 від 05.09.2019.
На підставі Акту №148-ПП від 30.06.2021, Департаментом відносно ОСОБА_1 складено Протокол від 30.06.2021 про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якого ОСОБА_1 порушено ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення №76 від 01.07.2021, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП на накладений штраф у розмірі 5100 грн.;
Даний штраф ОСОБА_1 сплатила, що підтверджується квитанцією №6953017 від 07.07.2021.
З метою припинення порушення ОСОБА_1 норм чинного законодавства, Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернувся із первісною позовною заявою.
Разом із тим, не погоджуючись із прийнятими приписом Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2021 та постановами від 15.01.2021 №2 та від 01.07.2021 №76, ОСОБА_1 , звернулася до суду із зустрічним позовом.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради суд першої інстанції виходив з того, що апелянтом протиправно винесено за результатами перевірки припис та постанови, позовні вимоги за первісним позовом є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Відповідно до положень частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 1 Закону України від 16.11.1992 №2780-XII «Про основи містобудування» (далі - Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
Положеннями статті 6 Закону №2780-XII визначено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про архітектурну діяльність" та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.
Органи, що здійснюють державне регулювання у сфері містобудування, наведені у статті 7 Закону №2780-XII, за змістом якої, таке регулювання здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.
Згідно з нормами частин першої, другої статті 10 Закону №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону №3038-VI.
Положеннями абзацу 4 статті 3 Закону №3038-VI передбачено, що органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Частиною друга статті 4 Закону № 3038-VI визначено, що суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи .
Згідно з частинами першою, другою, пунктами 1, 2 частини четвертої статті 41 Закону №3038-VI встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання приписів названої вище правової норми Закону №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затверджено Порядок №553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пунктів 5, 7 вищенаведеного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, окрім іншого, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Згідно з нормами підпунктів 2, 3, 10 пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).
Пунктами 16-20 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.
Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (пункт 22 Порядку № 553).
Отже, наведеними вище положеннями законодавства визначено права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, підстави для її проведення, строк проведення та обов`язки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Системний аналіз зазначених положень дозволяє дійти висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та (або) зупинення підготовчих та будівельних робіт. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Водночас, замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI).
Відповідно до матеріалів справи будівництво зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 здійснюють два замовника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Однак, 15.01.2021 та 30.06.2021 позапланова перевірка будівництва заблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 проводилася без суб`єкта будівництва (замовника) - ОСОБА_2 .
Згідно з положеннями статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти  містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника  і підрядника  несуть відповідальність одночасно.
Так, у разі виявлення, органом, що здійснює державний архітектурно-будівельний контроль порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, акт перевірки, протокол разом з приписом про усунення порушення, складається відносно всіх замовників.
Попри це, акти перевірки від 15.01.2021, 30.06.2021, протоколи, постанови від 15.01.2021 №2 та від 01.07.2021 №76 та припис від 15.01.2021 складено Депаратаментом лише щодо ОСОБА_1 , хоча замовниками будівництва по АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Положеннями п.7-1 Порядку № 553 передбачено, що з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія). Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах). Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників. Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.  
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2 , як замовник будівництва по АДРЕСА_1 , не повідомлявся про розгляд звернень щодо порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва зблокованого індивідуального житлового будинку садибного типу на приватизованих земельних ділянках по АДРЕСА_1 .
Згідно направлення на перевірку від 15.01.2021 №6-ПП, наказу про проведення позапланової перевірки від 15.01.2021 № 6, захід здійснювався на підставі звернення ОСОБА_3 , яке зареєстроване за №Ш-01-42757 від 11.06.2020.
Відповідно до реєстраційної картки звернення, ОСОБА_3 , скаржиться, що біля будинку АДРЕСА_1 відбувається незаконне перепланування будинку, а саме: працівники організації, яка проводить будівельні роботи сходами до будинку забудовують пішохідну доріжку біля зазначеного будинку. Заявник повідомляє, що фактичне зменшення пішохідної доріжки збільшує кількість ДТП біля зазначеного будинку.
З огляду на зазначене слідує, що звернення ОСОБА_3 не має жодного відношення до об`єкту будівництва, замовниками якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки він розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того Департамент зазначав, що підставою призначення позапланової перевірки від 15.01.2021 була інша скарга, а саме, що під час набору наказу № 6 від 15.01.2021 та в подальшому направлення № 6 від 15.01.2021 було допущено технічну помилку, а саме було зазначено номер та дату іншого звернення, що перебувало на опрацюванні в департаменті, слід зазначити, що дані доводи не заслуговують на увагу, оскільки посилання на скаргу гр. ОСОБА_3 містилися не лише в зазначених документах, а й позовні вимоги первісної позовної заяви обґрунтовуються саме скаргою ОСОБА_3 із зазначенням прізвища заявника і суті самого звернення, що виключає наявність технічної помилки.
Водночас, слід зауважити, що скарга ОСОБА_4 надійшла до Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради 27.01.2020.
Згідно з положеннями частини 1 статті 20 Закону України «Про звернення громадян» звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
Тобто, загальний термін розгляду звернення ОСОБА_4 45 днів. При цьому, твердження Департаменту про факт відсутності суб`єкта містобудування на об`єкті будівництва та неможливість вчасно провести перевірку даного звернення не підтверджені будь якими належними та допустимими доказами.
Щодо зупинення дії Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» слід зазначити, що дійсно до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції містобудування зупинено дію Постанови №553, згідно з Постановою КМ України № 219 від 13.03.2020, яка набула чинності 18.03.2020.
Отже, з 18.03.2020 і до 30.12.2020 здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, планових та позапланових перевірок було неможливим.
Однак, загальний термін розгляду звернення ОСОБА_4 (45 днів) закінчився 11.03.2020, тобто до зупинення дії Порядку.
Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою у постановах Верховного Суду від 16.07.2020 у справі № 810/5236/13-а, від 17.09.2020 у справі № 826/10908/18, від 13.10.2020 у справі № 804/2486/16, від 09.09.2021 у справі № 826/10153/18 лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Враховуючи зазначене колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що  порушення порядку проведення перевірки є самостійною і достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення і як наслідок зумовлює скасування рішень, прийнятих за результатами проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю.
Така правова позиція викладена у постановах від 15.05.2020 у справі № 826/12176/16 та від 17.09.2020 у справі № 826/10908/18.
В цьому випадку допущені Департаментом порушення порядку проведення позапланової перевірки не є формальними, натомість є суттєвими, що свідчить про порушення ним принципу правової визначеності, оскільки державні органи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб.
Отже, в даному випадку має місце факт проведення позапланової перевірки в період з 15.01.2021 по 27.01.2021 та в подальшому з 30.06.2021 по 13.07.2021 за відсутності правових на те підстав.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи та дійшов обґрунтованого висновку щодо задоволення позовних вимог зустрічного позову шляхом визнання протиправним та скасування припису Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2021, постанов Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради від 15.01.2021 №2 та від 01.07.2021 №76.
Колегія суддів зауважує, що предметом регулювання за статтею 1 Першого протоколу до Конвенції є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23.09.1982, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986, "Щокін проти України" від 14.10.2010, "Сєрков проти України" від 07.07.2011, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23.11.2000, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22.01.2009, "Трегубенко проти України" від 02.11.2004, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23.01.2014) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.
Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" мас широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004).
Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки "пропорційності", як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, ЄСПЛ визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.
Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що позовні вимоги Департаменту задоволенню не підлягають.
Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для скасування оскаржуваного рішення не вбачається.     

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 28 лютого 2022 року.

          
Головуючий	 	 	Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Ватаманюк Р.В.    Сапальова Т.В.