ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2022 р.           Справа№ 925/1300/18
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Євсікова О.О.
суддів:            Попікової О.В. 
          Владимиренко С.В. 

за участю:
секретаря судового засідання Звершховської І.А.,
представників сторін: не з`явились,

розглянувши апеляційну скаргу
Фізичної особи-підприємця Понуровського Юрія Олексійовича 
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 
у справі № 925/1300/18 (суддя Турчин С.О.)
за позовом          Фізичної особи-підприємця Понуровського Юрія Олексійовича
до                    Головного управління ДПС України у Черкаській області, 
Державної казначейської служби України
про                    стягнення 255   157,36 грн моральної шкоди,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст і підстави заявлених вимог.
06.08.2021 Понуровський Юрій Олексійович (далі - Понуровський Ю.О. ) з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи звернувся до Господарського суду міста Києва зі скаргою на дії (бездіяльність) державного виконавця, у якій просив:
- визнати неправомірними дії посадової особи органу Казначейства щодо виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про примусове виконання рішення у справі №925/1300/18;
- вжити заходів щодо усунення порушень вимог чинного законодавства України, а саме:
визнати, що ГУ ДКСУ у Черкаській області неправомірно повернуло без виконання наказ Господарського суду міста Києва від 18.05.2021;
зобов`язати посадових осіб ГУ ДКСУ у Черкаській області виконати наказ Господарського суду міста Києва від 18.05.2021;
попередити посадових осіб ГУ ДКСУ у Черкаській області про відповідальність, встановлену законом України, за невиконання судового рішення.
До поданої скарги Понуровський Ю.О. долучив (в копіях):
-          заява Понуровського Ю.О. до ГУ ДКСУ у Черкаськім області від 20.05.2021;
-          наказ Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про примусове виконання рішення у справі №925/1300/18;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 24.05.2021 № 04-15-10/3569;
-          лист ГУ ДПС у Черкаській області від 16.06.2021 № 4850/5/23-00-20-013;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 14.06.2021 № 04-14-10/4184;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 09.07.2021 № 04-17-03-10/4955;
-          копію поштового конверта (як доказ отримання 16.07.2021 від ГУ ДКСУ у Черкаській області: лист від 09.07.2021 № 04-17-03-10/4955);
-          копію поштового конверта (як доказ отримання 30.07.2021 від ГУ ДПС у Черкаській області копій листа від 24.05.2021 № 04-15-10/3569 та листа від 16.06.2021 № 4850/5/23- 00-20-013);

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 скаргу ФОП Понуровського Ю.О. на дії посадової особи Головного управління Державної казначейської служби       України у Черкаській області повернено скаржнику без розгляду.
Приймаючи вказану ухвалу, господарський суд першої інстанції керувався ст. ст. 170, 234, 339 ГПК України.  
Ухвала місцевого господарського суду мотивована тим, що відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються   в оригіналі або в належним чином засвідченій копії.   Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. В той же час додані до скарги додатки, що підтверджують обставини, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги, не завірені належним чином відповідно до зазначених норм чинного законодавства, оскільки не містять слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, а відтак заявником не виконано вимог ч. 1 ст. 170 ГПК України.
Господарський суд першої інстанції також відзначив, що відповідно до ч. 5 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження» рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом   10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів. 
Крім того, суд звернув увагу, що скаржник не навів нормативного обґрунтування з посиланням на норми ГПК України щодо розгляду даної скарги відповідно до ст. ст. 339-341 ГПК України, враховуючи, що в ст. 339 ГПК України зазначено саме про дії/бездіяльність приватних/державних виконавців під час виконання судового рішення, а не органів казначейства.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.
Не погодившись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.08.2021, ФОП Понуровський Ю.О. звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити вимоги скаржника.
В обґрунтування апеляційної скарги ФОП Понуровський Ю.О. посилається на порушення господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність оскаржуваної ухвали фактичним обставинам справи.
Скаржник вказує, що подав 21.07.2021 до Господарського суду міста Києва заяву про невиконання судового рішення, чим дотримався вимог ч. 1 ст. 341 ГПК України. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.07.2021 вказану заяву повернуто без розгляду та зазначено, що заявник не позбавлений права повторно звернутись з відповідною заявою у разі виправлення допущених недоліків.
Подану позивачем 30.07.2021 до Господарського суду міста Києва скаргу на дії (бездіяльність) державного виконавця про невиконання рішення повернуто заявнику ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2021, яка була оскаржена до Північного апеляційного господарського суду.
06.08.2021 позивач подав до Господарського суду міста Києва скаргу, яку було повернуто заявнику без розгляду оскаржуваною за цією апеляційною скаргою ухвалою.
ФОП Понуровський Ю.О., заперечуючи проти використаних місцевим господарським судом доводів, у апеляційній скарзі вказує, що скарга з доданими копіями документів сформована в системі «Електронний суд» 06.08.2021, у цей же день була роздрукована та надіслана засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» в т.ч. на адресу Господарського суду міста Києва. При цьому направлені засобами поштового зв`язку зі скаргою копії долучених до скарги від 06.08.2021 документів відповідно до чинного законодавства завірені штампом «Згідно з оригіналом», печаткою та підписом ФОП Понуровського Ю.О.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.
Згідно з протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу)(складу суду) від 16.08.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.08.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №925/1300/18. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою ФОП Понуровського Ю.О. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021       у справі №925/1300/18. 
30.08.2021 матеріали справи №925/1300/18 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.
Згідно з протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу)(складу суду) від 02.09.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Ходаківська І.П. (у зв`язку з відпусткою судді Попікової О.В.).
В матеріалах справи №925/1300/18, що надійшли до Північного апеляційного господарського суду, була відсутня оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 13.08.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №925/1300/18. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою ФОП Понуровського Ю.О. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.202 у справі №925/1300/18. Витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №925/1300/18, в якій міститься оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 13.08.2021.
Листом від 22.09.2021 №925/1300/18/09.1-14/1849/21 витребувано у Господарського суду міста Києва справу №925/1300/18 в якій міститься оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 13.08.2021.
25.10.2021 Північний апеляційний господарський суд листом №925/1300/18/09.1-14/2067/21 повторно витребував у Господарського суду міста Києва справу №925/1300/18 в якій міститься оскаржувана ухвала Господарського суду міста Києва від 13.08.2021.
Господарський суд міста Києва 08.11.2021 на виконання ухвали Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021 та листа від 25.10.2021 надіслав: ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021; копію скарги    ФОП Понуровського Ю.О. на дії посадових осіб Головного управління державної казначейської служби України у Черкаській області; заперечення на скаргу про дії (бездіяльність) державного виконавця від представника Державної казначейської служби України та Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області; протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06.08.2021; розпорядження від 06.08.2021; витяг з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В. (у зв`язку з відпусткою судді Ходаківської І.П.).
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.11.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ФОП Понуровського Ю.О. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 у справі № 925/1300/18. Розгляд справи призначено на 13.12.2021.
Позивач та представники відповідачів у судове засідання 13.12.2021 не з`явились.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 відкладено судове засідання у справі №925/1300/18 до 10.01.2022. Зобов`язано ФОП Понуровського Ю.О. надати до Північного апеляційного господарського суду додатки до скарги від 06.08.2021    на дії посадової особи Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області у справі №925/1300/18 за позовом ФОП Понуровського Ю.О. до Головного управління ДПС України у Черкаській області, Державної казначейської служби України про стягнення 255 157,36 грн моральної шкоди.
На виконання ухвали Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 ФОП Понуровський Ю.О. надав (з використанням системи «Електронний суд») документи, які були повернуті йому Господарським судом міста Києва - як ті, що направлялись на адресу Господарського суду міста Києва з використанням системи «Електронний суд», так і ті, які направлялись на адресу Господарського суду міста Києва засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта».
ФОП Понуровський Ю.О. звернувся до апеляційного господарського суду із заявою, у якій просив проводити судове засідання за його відсутності.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Попікова О.В., Владимиренко С.В. (у зв`язку з відпусткою судді Корсака В.А.).
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.01.2022 прийнято апеляційну скаргу ФОП Понуровського Ю.О. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 у справі №925/1300/18 до провадження у визначеному складі суду.

Позиції учасників справи.
Від інших учасників справи відзиви на апеляційну скаргу не надійшли.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Згідно зі ст. 269 ГПК України   суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 271 ГПК України).

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.
Рішенням господарського суду міста Києва від 19.10.2020, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.04.2021 у справі №925/1300/18, позовні вимоги задоволено частково; присуджено до стягнення з Державного бюджету України на користь ФОП Понуровського Ю.О. 127 578,68 грн моральної шкоди; присуджено до стягнення з Головного управління ДПС у Черкаській області до Державного бюджету України 1 913,68 грн судового збору.
Ухвалою Верховного Суду від 25.05.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на постанову Північного апеляційного господарського суду від    05.04.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 19.10.2020 у справі №925/1300/18.
18.05.2021 Господарський суд міста Києва видав накази на виконання рішення суду.
06.08.2021 Понуровський Ю.О. через систему «Електронний суд» звернувся до Господарського суду міста Києва зі скаргою на дії (бездіяльність) державного виконавця, у якій просив:
- визнати неправомірними дії посадової особи органу Казначейства щодо виконання наказу Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про примусове виконання рішення у справі №925/1300/18;
- вжити заходів щодо усунення порушень вимог чинного законодавства України, а саме:
визнати, що ГУ ДКСУ у Черкаській області неправомірно повернуло без виконання наказ Господарського суду міста Києва від 18.05.2021;
зобов`язати посадових осіб ГУ ДКСУ у Черкаській області виконати наказ господарського суду міста Києва від 18.05.2021;
попередити посадових осіб ГУ ДКСУ у Черкаській області про відповідальність, встановлену законом України, за невиконання судового рішення.
До поданої скарги Понуровський Ю.О. долучив (в копіях):
-          заяву Понуровського Ю.О. до ГУ ДКСУ у Черкаськім області від 20.05.2021;
-          наказ Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 про примусове виконання рішення у справі №925/1300/18;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 24.05.2021 № 04-15-10/3569;
-          лист ГУ ДПС у Черкаській області від 16.06.2021 № 4850/5/23-00-20-013;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 14.06.2021 № 04-14-10/4184;
-          лист ГУ ДКСУ у Черкаській області від 09.07.2021 № 04-17-03-10/4955;
-          копію поштового конверта (як доказ отримання 16.07.2021 від ГУ ДКСУ у Черкаській області листа від 09.07.2021 № 04-17-03-10/4955);
-          копію поштового конверта (як доказ отримання 30.07.2021 від ГУ ДПС у Черкаській області копій листа від 24.05.2021 № 04-15-10/3569 та листа від 16.06.2021 № 4850/5/23- 00-20-013).
Цього ж дня Понуровський Ю.О. направив вказану скаргу на адресу Господарського суду міста Києва також засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта».

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.
Частиною 1 ст. 326 ГПК України встановлено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.
Виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч. 1 ст. 327 ГПК України).
Відповідно до ст. 339 ГПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.
Скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції. Про подання скарги суд повідомляє відповідний орган державної виконавчої служби, приватного виконавця не пізніше наступного дня після її надходження до суду (ст. 340 ГПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 170 ГПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Відповідно до ст. 91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються   в оригіналі або в належним чином засвідченій копії.   Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог ч. ч. 1 або 2 ст. 170 ГПК України, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 170 ГПК України).
Повертаючи подану Понуровським Ю.О. скаргу без розгляду, місцевий господарський суд вказав, що п. 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, чинний від 01.09.2003) встановлено, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. В той же час додані до скарги додатки, що підтверджують обставини, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги, не завірені належним чином відповідно до зазначених норм чинного законодавства, оскільки не містять слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, а відтак заявником не виконано вимог ч. 1 ст. 170 ГПК України.
Колегія суддів апеляційної інстанції з таким висновком місцевого господарського суду не погоджується та вважає його помилковим з огляду на таке.
Згідно з ч. ч. 1, 2, 4, 6-10, 13 ст. 6 ГПК України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції, або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги.
Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), розробляються Державною судовою адміністрацією України та затверджуються Вищою радою правосуддя після консультацій з Радою суддів України.
У рішенні №75 від 20.09.2019 Рада суддів України зазначила, що відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.
Таким порядком електронного документообігу, визначеним для судів у розумінні ст. 9 вищезгаданого Закону, є Положення про АСДС.
Відповідно до ст. 8 цього Закону юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.
Згідно з ч. ч. 3 та 4 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису. Тобто згадані норми Закону також передбачають визнання юридичної сили електронних документів, підписаних електронним підписом.
Необхідність забезпечення Державною судовою адміністрацією України впровадження електронного суду передбачена також п. 9 ч. 1 ст. 152 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Функціональні можливості та порядок роботи з підсистемою «Електронний суд» визначені розділом ХІ Положення про АСДС. Зокрема, передбачено, що учасники судового процесу за допомогою підсистеми можуть подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.
У свою чергу, суди відповідно до вимог цього розділу Положення про АСДС мають приймати подані електронні документи як оригінали документів, а електронні копії паперових документів, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки.
У вказаному Рішенні Рада суддів України вирішила рекомендувати судам: 1) забезпечити виконання вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16) та наказу ДСА України від 22.12.2018 №628 «Про тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» (із змінами і доповненнями); 2) приймати до розгляду документи, отримані з використанням підсистеми «Електронний суд»; 3)під час роботи з документами, отриманими з підсистеми «Електронний суд», керуватися положеннями законів України «Про електронні довірчі послуги» та «Про електронні документи та електронний документообіг», вимогами розділу ХІ Положення про АСДС та наданими ДСА України роз`ясненнями (листи ДСА України від 22.12.2018 №15-27366/18, від 10.01.2019 №15-560/19 та від 23.01.2019 №15-1446/19).
Наказом №247 від 01.06.2020 Державна судова адміністрація відповідно до ст. ст. 152, 153 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", рішень Вищої ради правосуддя від 26.03.2020 №880/0/15-20 та від 23.04.2020 №1052/0/15-2 щодо прискорення впровадження Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (із змінами), Концепції побудови Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДСА України від 07.11.2019 №1096 (із змінами), та враховуючи лист Державного підприємства "Центр судових сервісів" від 28.05.2020 №2805-2020-1-ЕС щодо завершення проведення тестової експлуатації підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет" запровадила з 01.06.2020 в дослідну експлуатацію підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет" (далі - Підсистеми) у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі - пілотні суди). Пілотним судам у ході проведення дослідної експлуатації Підсистем керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем (п. п. 1, 2 Наказу).
За визначенням Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до   Закону України «Про електронні довірчі послуги». 
Частиною 3 ст. 91 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.
Наведене свідчить, що надані з поданою за допомогою підсистеми «Електронний суд» скаргою в копіях додатки до цієї скарги (електронні копії паперових документів згідно з переліком) засвідчені електронним підписом Понуровського Ю.О. як особи, що створила таку копію; їх відповідність оригіналу засвідчена у встановленому порядку.
В цьому випадку необхідності засвідчення копії документа згідно з вимогами ДСТУ немає.
Відтак, передбачені ст. 170 ГПК України підстави для повернення поданої Понуровським Ю.О. скарги, які покладені в обґрунтування оскаржуваної ухвали, відсутні. 
За наведених підстав колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 має бути скасована, а справа - направлена для розгляду до суду першої інстанції.

Поряд з цим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Місцевий господарський суд за текстом оскаржуваної постанови підкреслив, що відповідно до ч. 5 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження»   рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом   10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.
Водночас суд не встановив допущення скаржником порушень вимог чинного законодавства в цій частині.
Господарський суд першої інстанції також звернув увагу, що скаржник не навів нормативного обґрунтування з посиланням на норми ГПК України   щодо розгляду даної скарги відповідно до ст. ст. 339-341 ГПК України, враховуючи, що в ст. 339 ГПК України зазначено саме про дії/бездіяльність приватних/державних виконавців під час виконання судового рішення, а не органів казначейства.
Апеляційний господарський суд з цього приводу зазначає, що розгляд скарги по суті суд здійснює у судовому засіданні, а не на стадії її перевірки вимогам чинного законодавства.
Крім того, суду слід врахувати положення ч. 2 ст. 6 Закону України «Про виконавче провадження».

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).
Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (ст. 280 ГПК України).
Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що ухвала місцевого господарського суду у цій справі має бути скасована, а справа - направлена для розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 271, 275, 280-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд
ПОСТАНОВИВ:
          
1.          Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Понуровського Юрія Олексійовича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 у справі №925/1300/18 задовольнити частково.
2.          Ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.08.2021 у справі №925/1300/18 скасувати.
3.          Справу №925/1300/18 направити для розгляду до суду  Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 12.01.2022. 

Головуючий суддя                                                            О.О. Євсіков 

Судді                                                                                О.В. Попікова

                                                                                С.В. Владимиренко