ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2022 року 
м. Київ
справа № 200/6413/20-а
адміністративне провадження № К/9901/7255/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Олендера І.Я.,
суддів: Гончарової І.А.,  Ханової  Р.Ф., 

розглянув у попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Металургійний комбінат «Азовсталь» до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Азовської митниці Держмитслужби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року (суддя Мозговая Н.А.) та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 2 лютого 2021 року (судді:      Блохін А.А. (головуючий), Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В.) у справі № 200/6413/20-а.

У С Т А Н О В И В:
І. Суть спору
Короткий зміст позовних вимог
1. Приватне акціонерне товариство «Металургійний комбінат «Азовсталь» (далі - позивач, платник податків, ПрАТ «МК «Азовсталь») звернулось до суду з позовом до Азовської митниці Держмитслужби (далі - відповідач, контролюючий орган, митний орган) про визнання протиправними та скасування: рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA700050/2019/00110 від 02.10.2019.
2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що контролюючим органом, всупереч вимог чинного законодавства було прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA700050/2019/00110 від 02.10.2019, оскільки позивачем було правомірно визначено митну вартість товару за основним методом - першим (за ціною договору (контракту)), а на підтвердження митної вартості товару надано всі наявні документи, за якими визначено митну вартість товару. Позивач з посиланням на положення Митного кодексу України, якими визначені вимоги до декларанта стосовно формування та підтвердження митної вартості товарів, зазначає, що відповідач неправомірно визначив митну вартість товару за інформацією ресурсу Інтернет, оскільки таке джерело не є офіційним та достовірним джерелом підтвердження вартості придбаного товару, надані позивачем до митної декларації документи не містили будь-яких розбіжностей, а тому наявні підстави для розрахунку митної вартості товару шляхом застосування першого методу.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3. Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 2 лютого 2021 року, позов задоволено повністю. Визнано протиправними та скасовано рішення Азовської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UА 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА 700050/2019/00110 від 02.10.2019.
4. Суд першої інстанції, з рішенням якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що контролюючий орган приймаючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA700050/2019/00110 від 02.10.2019 діяв всупереч та не у відповідності до вимог чинного законодавства, оскільки відповідачем не було доведено порушення позивачем вимог чинного митного законодавства, а висновки контролюючого органу не відповідають дійсним обставинам справи та ґрунтуються на припущеннях відповідача щодо порушень позивачем відповідних положень законодавства. Так, суди дійшли висновку, що документи, подані позивачем до митного органу з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товарів, відповідають переліку документів, встановлених положеннями статті 53 Митного кодексу України. Суди вказали, що митним органом, як суб`єктом владних повноважень, не наведено: обґрунтованих доводів причин за яких представлені декларантом на час здійснення митного оформлення документи, які базувалися на об`єктивних даних, не могли бути підставою для визначення митної вартості за першим основним методом її визначення, а саме - за ціною договору (контракту); не зазначено обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано із застосуванням основного методу; не наведено умов, що унеможливлювали використання обраного декларантом методу визначення митної вартості при наданні декларантом документів, достатніх для підтвердження заявленої митної вартості, за відсутності обґрунтованого сумніву щодо достовірності поданих документів.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
5. Не погодившись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, контролюючий орган подав касаційну скаргу, де посилаючись на порушення судами норм матеріального права, просить скасувати рішення Донецького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 2 лютого 2021 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ПрАТ «МК «Азовсталь» у повному обсязі.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
6. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що ПрАТ «МК «Азовсталь» (ідентифікаційний код 00191158) зареєстроване як юридична особа, місцезнаходження - Донецька область, м. Маріуполь, вул. Лепорського, буд.1.
1 серпня 2015 року між Metinvest international SA, як продавцем, та Публічним акціонерним товариством «Металургійний комбінат «Азовсталь», як покупцем, укладений контракт №089LS-02/554 на постачання фероніобію, за умовами якого обумовлено, що кількість, ціна та технічні характеристики товару, а також його упаковка, маркування, зазначаються в специфікаціях. 4 липня 2016 року між сторонами вказаного контракту укладена додаткова угода № 3 стосовно зміни назви Публічного акціонерного товариства «Металургійний комбінат «Азовсталь» на Приватне акціонерне товариство «Металургійний комбінат «Азовсталь» та його реквізитів.
Додатковими угодами № 4 від 27.12.2016, № 6 від 02.01.2018 та № 8 від 18.12.2018, укладеними між сторонами до вищевказаного контракту № 089LS-02/554 від 01.08.2015, був продовжений строк дії контракту до 31.12.2017, до 31.12.2018 та до 31.12.2019, відповідно.
7 січня 2019 року до вказаного контракту № 089LS-02/554 від 01.08.2015, між сторонами складена та підписана специфікація № 8 на постачання товару FeNd(111), FeNb(112) у кількості 480 МТ +/- 10% за ціною 32,71 Евро за 1 кг чистого ніобію у сплаві на умовах CPT-Маріуполь, згідно INCOTERMS 2010.
Згідно з договором доручення № 089лт/002/2012 від 22.03.2012 про надання послуг з митного декларування товарів, укладеним між ПАТ «Металургійний комбінат «Азовсталь» (у подальшому змінено назву на - ПрАТ «МК «Азовсталь»), як замовником, та ТОВ «Скиф-Шиппинг» (у подальшому змінено назву на - ТОВ «Метінвест-Шиппінг»), як декларантом, замовник доручив, а декларант прийняв на себе зобов`язання з митного декларування товарів замовника, що переміщуються через митний кордон України.
Декларантом ТОВ «Метінвест-Шиппінг» в інтересах ПрАТ «МК «Азовсталь» подано митну декларацію від 02.10.2019 № UA700050/2019/006053 з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару: фероніобію марки FeNb 65 (112). Додатково додано: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 089LS-02/554 від 01.08.2015, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода   № 3 від 04.07.2016, додаткова угода № 4 від 27.12.2016, додаткова угода № 8 від 18.12.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 07.01.2019, митна декларація № UA700050/2019/006030 від 16.10.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27064 від 23.07.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27064А від 23.07.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27259 від 05.08.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27259А від 05.08.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу б/н від 12.09.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу б/н від 12.09.2019, пакувальний лист б/н для лоту 01.047364 від 10.09.2019, пакувальний лист б/н для лоту 01.047395 від 10.09.2019, рахунок-фактура (інвойс) № 119806 від 12.09.2019, рахунок-фактура (інвойс) № 119807 від 12.09.2019, автотранспортна накладна № 1905323 від 12.09.2019, супровідний документ Т1                                          № 19NL0005101107АСВ6 від 13.09.2019, декларація про походження товару № 119723 від 10.09.2019, розрахунок ціни (калькуляція) б/н від 29.01.2019, рахунок (некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість товару)      № 90023597 від 10.09.2019, договір (угода, контракт) із третіми особами пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається № 20160331 від 31.03.2016, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - СВ/МІ-1 від 01.08.2015, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - зміна 1 до специфікації 16 до договору                № 20160331 від 31.03.2016, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - специфікація 16 до Договору № 20160331 від 31.03.2016, договір про надання послуг митного брокера № 089лт/002/2012 від 22.03.2012, інші некласифіковані документи - сертифікат на ваги б/н для лоту від 12.09.2019, інші некласифіковані документи - Сертифікат на ваги б/н для лоту від 12.09.2019.
За результатом обробки зазначеної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту № 43913 (02.10.2019, 10:14), в якому зазначено, що з метою здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості митний орган має право упевнитися в достовірності або точності заявлених даних, наданих для підтвердження заявленої митної вартості, а також, що існуючий взаємозв`язок між продавцем та покупцем вплинув на задекларовану декларантом митну вартість, у зв`язку із чим, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію - визначення витрат у вартісній формі на виробництво одиниці або групі товарів); 4) копія декларації країни відправлення. Крім того, зазначено, що відповідно до вимог частини 6 статті 53 Митного кодексу України для підтвердження заявленої митної вартості товару можуть бути подані інші додаткові документи: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування - страхові документи; а також документи, що містять відомості про вартість страхування, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та інформацію біржових організацій про вартість товару.
Згідно із повідомленням декларанту № 43923 (02.10.2019 року 10:31) митним органом зазначено, що на вимогу митного органу декларантом не надано додаткові документи, а саме: копію декларації країни відправлення, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, а також не надано експертний висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.01.2019 № 190, який надавався при попередніх митних оформленнях за специфікацією № 8 від 07.01.2019 до зовнішньоекономічного договору № 089LS-02/554 від 01.08.2015.
За результатами опрацювання висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.01.2019 № 190 та документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено розбіжності, а саме - у специфікації від 07.08.2019 № 8 та комерційних рахунках від 02.10.2019 № 119806, № 119807 зазначена ціна          32,71 EUR/ кг Nb, згідно експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.01.2019 № 190, ціна складає 37,77-38,65 EUR/ кг Nb.
Контролюючим органом виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA700050/2019/00110. 2 жовтня 2019 відповідачем ухвалено рішення про коригування митної вартості товарів № UА 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019 з огляду на встановлені розбіжності у заявленій ціні товару. Рішення мотивоване тим, що за результатами опрацювання висновку ДП «Укрпромзовнішекспертизи» від 25.01.2019 № 190 та документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлені розбіжності, а саме: у специфікації від 07.01.2019 № 8 до контракту від 01.08.2015 № 089LS-02/554 та комерційних рахунках від 02.10.2019 № 119806, № 119807 зазначено ціну               32,71 EUR/кг Nb на умовах поставки СРТ Маріуполь; згідно експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертизи» від 25.01.2019 № 190 ціна на фероніобій складає 37,77-38,65 EUR/кг Nb.
З посиланням на ч. 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених Наказом ДФСУ від 11.09.2015 № 689, в якості масиву інформації використано інформацію «Asian Metal», згідно із якою, середнє значення вартості за вміст 1 кг ніобію за період 10 днів, що передує даті: 04.01.2019 - 38,51 EUR /кг Nb, 03.01.2019 - 38,15 EUR /кг Nb, 02.01.2019 - 38,24 EUR /кг Nb, 29.12.2018 - 38,24 EUR /кг Nb, 28.12.2018 - 38,67 EUR /кг Nb, 27.12.2018 - 38,74 EUR /кг Nb, 26.12.2018 - 38,99 EUR/кг Nb, 25.12.2018 - 38,99 EUR /кг Nb, 24.12.2018 - 38,99 EUR /кг Nb, 21.12.2018 - 38,86 EUR/кг Nb, становить - 38,638 EUR. Середня значення за вміст 1 кг ніобію - 38,638 EUR.
З посиланням на положення статей 61та 64 МК України, визначення митної вартості товару, митним органом проведено із застосуванням 2 (другорядного методу) з урахуванням інформації мережі Інтернет масив «Asian Metal».
2 жовтня 2019 року для випуску товару у вільний обіг було подано в порядку електронного декларування митну декларацію № UA 700050/2019/006053 з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару, випуску товару у вільний обіг: фероніобію марки FeNb 65, внаслідок чого, під гарантійні зобов`язання, товар був випущений у вільний обіг.
24 грудня 2019 року Азовською митницею Держмитслужби листом № 275/10/7.1-28-05-01 за результатами розгляду звернення ТОВ «Метінвест-Шиппінг» із долученими додатковими документами щодо підтвердження митної вартості, а саме: протоколу тендерного комітету від 10.12.2018 № 127-ФС, прайс-листа від 15.03.2019; електронного листування з представником постачальника про надання знижки, листа ПрАТ «МК «Азовсталь» про наявність кредиторської заборгованості від 18.12.2019 № 089лс-02/4666, 089лс-02/4667, витягу з програмного масиву щодо кредиторської заборгованості зазначено про відсутність підстав для прийняття рішення щодо можливості застосування митної вартості товару, заявленої декларантом, з посиланням на не підтвердження надання знижки постачальником, а також на те, що дані наведені у висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25.01.2019 № 190 та дані спеціалізованого видання «Метал - Експерт. Новини ринків феросплавів» від 07.01.2019 № 252 не підтверджують фактурну вартість фероніобію у розмірі 32,71 євро/кг Nb, що заявлена у рахунку від 02.10.2019 № 120524, № 120527, та специфікації від 07.01.2019 № 8 до зовнішньоекономічного контракту від 01.08.2015 № 089LS-02/554, укладеного між ПрАТ «МК «Азовсталь» (Україна) та «METINVEST INTERNATIONAL SA» (Швейцарія). Крім того, зазначено про ненадання запитуваних додаткових документів, а саме: виписки з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкової інформації щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам.
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
7. В доводах касаційної скарги контролюючий орган цитує норми матеріального та процесуального права, перелічує порушення, які на його думку допущено позивачем, а саме: ненадання до перевірки митному органу всіх необхідних документів на підтвердження заявленої вартості товару та доказів відсутності впливу взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту на ціну товару, які також має надати саме позивач на стадії подання митної декларації, вказує на неврахування судами відомостей з ресурсу «Asian Metal», експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190, наявність невідповідностей у додатково наданих документах щодо заявленої вартості товару, зазначає про неврахування судами попередніх інстанцій при прийнятті рішень окремих висновків викладених у постановах Верховного Суду щодо застосування положень статей 52-54, 58, 62, 63 Митного кодексу України у подібних правовідносинах, що у своїй сукупності призвело до неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального права та порушень норм процесуального права при прийнятті рішення. Крім того, відповідач звертає увагу на те, що позивачем не виконано приписів частини вісімнадцятої  статті 58 Митного кодексу України  в частині доведення, що заявлена митна вартість товару є близькою до вартості однієї з операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами. Окремо відповідач зазначає про те, що позивачем пропущений строк звернення до суду, натомість, суди безпідставно відмовили у задоволенні клопотання митного органу про залишення позову без розгляду.
8. Позивач надіслав відзив на касаційну скаргу, в якому вказує на правильність застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права та просить залишити скаргу без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін.
9. Касаційний розгляд справи проведено у попередньому судовому засіданні, відповідно до статті 343 Кодексу адміністративного судочинства України.
ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
10. Митний кодекс України (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин):
10.1. Частина перша статті 49.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
10.2. Частина друга статті 52.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;
2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
10.3. Пункт 1 частини третьої статті 52.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати органу доходів і зборів (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації.
10.4. Частини перша-шоста статті 53.
1. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
2. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у  частинах п`ятій  і  шостій статті 52  цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
3. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
4. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;
2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;
3) розрахунок ціни (калькуляцію).
5. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
6. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
10.5. Пункт 1 частини четвертої, частина п`ята статті 54.
Орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
10.6. Частина перша-третя статті 58.
1. Метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень  частини десятої  цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
2. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
3. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у  пункті 2 частини першої статті 57  цього Кодексу.
10.7. Частини дванадцята-п`ятнадцята статті 58.
12.  Той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
13. За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.
14. У разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
15. Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.
10.8. Частини вісімнадцята-дев`ятнадцята статті 58.
18. При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами:
1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну;
2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями  статті 62  цього Кодексу;
3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями  статті 63  цього Кодексу.
19. У разі здійснення вищезазначених порівнянь враховується наявна у органу доходів і зборів або подана декларантом чи уповноваженою ним особою інформація щодо різниці в комерційних рівнях продажу, кількісних показниках, елементах і витратах, зазначених у  частині десятій  цієї статті, та витратах, які понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець не пов`язані між собою, і не понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець пов`язані між собою.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
11. Основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору.
12. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
13. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
14. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
15. За наявності достатніх підстав вважати, що відносини між пов`язаними особами вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.
Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанції
16. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша  статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).
17. У ході розгляду справи судами першої та апеляційної інстанцій було надано належну оцінку доказам, наданих сторонами на підставі статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції на час прийняття судами рішень).
18. Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм права та встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що контролюючим органом було прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000087/2 від 02.10.2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA700050/2019/00110 від 02.10.2019 всупереч та не у відповідності до вимог чинного законодавства.
19. У справі, що розглядається, судами першої та апеляційної інстанцій встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами (що не спростовано відповідачем жодними належними, допустимими та достатніми доказами), що документи, надані позивачем до митної декларації UA700050/2019/006053 та направлені додатково (зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 089LS-02/554 від 01.08.2015, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода   № 3 від 04.07.2016, додаткова угода № 4 від 27.12.2016, додаткова угода № 8 від 18.12.2018, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 07.01.2019, митна декларація № UA700050/2019/006030 від 16.10.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27064 від 23.07.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27064А від 23.07.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27259 від 05.08.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу 27259А від 05.08.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу б/н від 12.09.2019, сертифікати якості - сертифікат аналізу б/н від 12.09.2019, пакувальний лист б/н для лоту 01.047364 від 10.09.2019, пакувальний лист б/н для лоту 01.047395 від 10.09.2019, рахунок-фактура (інвойс) № 119806 від 12.09.2019, рахунок-фактура (інвойс) № 119807 від 12.09.2019, автотранспортна накладна № 1905323 від 12.09.2019, супровідний документ Т1                                          № 19NL0005101107АСВ6 від 13.09.2019, декларація про походження товару № 119723 від 10.09.2019, розрахунок ціни (калькуляція) б/н від 29.01.2019, рахунок (некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість товару)      № 90023597 від 10.09.2019, договір (угода, контракт) із третіми особами пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається № 20160331 від 31.03.2016, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - СВ/МІ-1 від 01.08.2015, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - зміна 1 до специфікації 16 до договору                № 20160331 від 31.03.2016, договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - специфікація 16 до Договору № 20160331 від 31.03.2016, договір про надання послуг митного брокера № 089лт/002/2012 від 22.03.2012, інші некласифіковані документи - сертифікат на ваги б/н для лоту від 12.09.2019, інші некласифіковані документи - Сертифікат на ваги б/н для лоту від 12.09.2019) не мають розбіжностей, які б могли вплинути на митну вартість або ж наявності ознак підробки, що б могло надати митному органу підстави для висновку про неправильне визначення позивачем митної вартості.
Так, заявляючи митну вартість придбаного у пов`язаної особи товару, позивачем, на підтвердження того, що визначена ним митна вартість є близькою до вартості операцій з непов`язаними покупцями ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами, надав договір № 20160331 від 31 березня 2016 року, укладений між MetinvestInternationalSa та CBMM Europe BV, на умовах якого MetinvestInternationalSa придбав фероніобій, який в подальшому був реалізований позивачу на умовах контракту від 1 серпня 2015 року № 089LS-02/554. В специфікації від 7 січня 2019 року №16 до договору № 20160331 від 31 березня 2016 року та у змінах до вказаної специфікації сторони узгодили постачання фероніобію від CBMM Europe BV до MetinvestInternationalSa за ціною 30,30 євро/кг на умовах СРТ Маріуполь, що не заперечується відповідачем, зокрема, в касаційній скарзі.
При цьому, під час митного оформлення відповідачем не встановлено неможливості визначення позивачем митної вартості за ціною угоди з підстав порушення ним вимог частини вісімнадцятої  статті 58 МК України. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що підставою витребування від декларанта додаткових документів в рішенні про коригування митної вартості та картці відмови відповідач визначив встановлення в ході проведення митних процедур та перевірки правильності визначення позивачем митної вартості розбіжностей, а саме: в експертному висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» № 190 від 25 січня 2019 року визначено ціну за фероніобій 37,77-38,65 євро за кг, в наданих позивачем документах до декларації - 32,71 євро за кг, відповідно до відомостей інформаційного ресурсу «Asian Metal» - вартість фероніобію за 10 днів, що передували поставці, становить: 04.01.2019 - 38,51 EUR /кг Nb, 03.01.2019 - 38,15 EUR /кг Nb, 02.01.2019 - 38,24 EUR /кг Nb, 29.12.2018 - 38,24 EUR /кг Nb, 28.12.2018 - 38,67 EUR /кг Nb, 27.12.2018 - 38,74 EUR /кг Nb, 26.12.2018 - 38,99 EUR/кг Nb, 25.12.2018 - 38,99 EUR /кг Nb, 24.12.2018 - 38,99 EUR /кг Nb, 21.12.2018 - 38,86 EUR/кг Nb.
Колегія суддів зазначає, що митний орган обґрунтовував наявність впливу взаємопов`язаності покупця та продавця тим, що наявна розбіжність між вартістю товару за наданими декларантом документами і вартістю за експертним висновком та спеціалізованим джерелом, «Asian Metal». Однак, виявлення в ході проведення митного контролю з будь-якого інформаційного ресурсу (інформація з мережі Інтернет, висновок спеціалізованих організацій тощо) продажу товару, тотожного заявленому до митного оформлення, за ціною вищою, ніж заявлена митна вартість, не є безумовною підставою до визнання недостовірними та неправдивими відомості щодо митної вартості товару, та відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Крім того, дані ресурсу «Asian Metal», взяті митним органом за основу при обрахунку митної вартості товару, повинні оцінювати в комплексі з поданими декларантом документами. Крім того, рівень цін на фероніобій може змінюватися в залежності від якості товару, умов оплати, розміру партії, кон`юнктурної ситуації на ринку тощо, а висновок таких спеціалізованих організацій має консультативний характер. Встановлення митним органом різниці в ціні свідчить про наявність підстав для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції, за якою до митного оформлення пред`явлено товари. Виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю тотожних товарів згідно з інформаційними ресурсами мережі Інтернет, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників інформаційних ресурсів, при цьому, матеріали справи не містять доказів здійснення відповідачем оцінки та аналізу наданих позивачем документів на обґрунтування заявленої митної вартості товару.
Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій та зазначає, що відповідач на виконання вимог діючого митного законодавства не надав обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, а з урахуванням вимог статті 58 МК України вважається, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів. Підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена частиною другою статті 58 МК України, відповідно до якої метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13 липня 2021 року у справі № 200/6521/20-а, від 25 травня 2021 року у справі                № 200/7957/20-а, від 11 листопада 2021 року у справі № 200/6403/20-а.
У справі, що розглядається, позивачем, своєю чергою, під час митного оформлення було надано всі документи, передбачені частиною другою  статті 53 МК України, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення за ціною договору, та, як наслідок, необґрунтованість висновку митного органу щодо наявності розбіжностей в поданих документах. Таким чином, в наявності у відповідача були всі необхідні документи, які підтверджували митну вартість товару, кількісні і якісні його характеристики, а відтак митний орган не мав права застосовувати інший, окрім першого, метод для визначення митної вартості товару.
20. У касаційній скарзі митний орган посилається на те, що судами першої та апеляційної інстанцій ухвалено рішення з порушенням норм матеріального права із вказівкою про незастосування висновків, викладених у постановах Верховного Суду за подібних, на переконання відповідача, правовідносин. Однак, контролюючий орган посилається при цьому на правові позиції Верховного Суду, пов`язані виключно з критеріями оцінки доказів та висновками, здійсненими за результатами їх дослідження, що не є свідченням застосування судами попередніх інстанцій у цій справі норм права, без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду. Аналіз висновків судів попередніх інстанцій у цій справі та в наведених відповідачем рішеннях суду касаційної інстанції свідчить про те, що вони ґрунтуються на конкретних фактичних обставинах справи, результати розгляду яких залежать від їх (обставин) повноти, характеру, об`єктивності, юридичного значення.
21. Доводи митниці щодо пропуску позивачем строку звернення до суду також не знайшли свого підтвердження у ході касаційного перегляду справи. Так, предметом оскарження у справі є рішення митного органу про коригування митної вартості товарів та картка відмови у прийнятті митної декларації, які датовані 2 жовтня 2019 року. Позивач, у порядку  встановленому Митним кодексом України, надав до митного органу додаткові документи на підтвердження правильності визначення ним митної вартості товару, маючи обґрунтовані сподівання на те, що митний орган визнає заявлену митну вартість і скасує рішення про коригування заявленої митної вартості або надасть обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. Листом за вих. № 275/10/7.1-28-05-01 від 24.12.2019, який отриманий ПрАТ «Азовсталь» лише 6 травня 2020 року, декларанта було повідомлено про неможливість застосування митної вартості, заявленої декларантом. До суду позивач звернувся 7 липня 2020 року, що зумовило висновок судів попередніх інстанцій про дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.
22. Колегія суддів зазначає, що касаційна скарга є ідентичною апеляційній скарзі та запереченням (відзиву) на адміністративний позов, контролюючим органом інших обґрунтувань ніж ті, які були наведені в апеляційній скарзі не вказано, в чому саме полягає неправильне застосування судами норм матеріального права скаржником не наведено. Контролюючий орган фактично просить здійснити переоцінку встановлених судами першої та апеляційної інстанції, обставин справи.
23. Судами першої та апеляційної інстанцій в повній мірі встановлено фактичні обставини справи та надано об`єктивний та обґрунтований їх аналіз з урахуванням доводів наведених контролюючим органом у запереченнях (відзиві) на адміністративний позов та апеляційній скарзі, у зв`язку з чим, відсутні підстави вважати, що обставини справи встановлено не повно чи неправильно, а, отже, і наведені відповідачем доводи в касаційній скарзі не спростовують правильних по суті висновків судів першої та апеляційної інстанцій.
24. Крім того, колегія судів зазначає, що відповідно до  статті 8 Конституції України,  статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України  та частини першої  статті 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»  суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну  відповідь  на  кожний аргумент. Тому за наведених вище підстав, якими Суд обґрунтував своє рішення, не вбачається необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
25. Переглянувши судові рішення в межах касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судами фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваних судових рішень, суди першої та апеляційної інстанції не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які могли б бути підставою для скасування судових рішень, а тому касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 2 лютого 2021 року слід залишити без задоволення.
26. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.
27. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених  статтею 341  цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України).
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Донецького окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 2 лютого 2021 року у справі № 200/6413/20-а залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді | І.Я.Олендер І.А. Гончарова   Р.Ф. Ханова