ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07.12.2021 року          м.Дніпро         Справа №  904/6465/21
          Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Кузнецова В.О.,
суддів Вечірка І.О., Мороза В.Ф.,
секретар судового засідання Крицька Я.Б.
     розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021 (суддя Владимиренко І.В.) у справі  
за заявою  ОСОБА_1 , м.Нікополь,  Дніпропетровська область 
про визнання неплатоспроможнім 
ВСТАНОВИВ:
          І.  Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
          Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021 у даній справі   ОСОБА_1 повернуто заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи з доданими до неї документами.
          Ухвала місцевого господарського суду обґрунтована тим, що заявник не усунув недоліки заяви про порушення провадження у справі про неплатоспроможність у строк, встановлений судом.
          ІІ. Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи учасників справи
           2.1 Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
          Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернулася до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу господарського суду скасувати, справу передати до господарського суду для продовження розгляду.
          Аргументуючи апеляційну скаргу, заявниця вказує, що судом першої інстанції проігноровано, що питання з приводу винагороди не позбавляє можливості боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим, який погодиться на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника виконувати повноваження керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи та відповідного звернення обох осіб (боржника та арбітражного керуючого) до суду про призначення його керуючим реструктуризацією у справі про банкрутство фізичної особи, яке подається разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.
           ОСОБА_1 зауважує, що подана нею заява містить в якості додатка конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням щодо кожного кредитора - його найменування, місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи, суми грошових вимог, загальної суми заборгованості, підстав виникнення зобов`язань, строку їх виконання згідно із договором. 
          ІІІ. Апеляційне провадження
           3.1 Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді
          Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.08.2021 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Мороз В.Ф., Вечірко І.О.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.08.2021 відкладено вирішення питання щодо прийняття апеляційним господарським судом певного процесуального рішення з розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021 до надходження до апеляційного господарського суду матеріалів справи №904/6465/21.
       01.09.2021 на адресу апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.09.2021 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху, повідомлено скаржника про можливість усунення недоліків апеляційної скарги.
На виконання вимог ухвали суду від 25.08.2021 скаржником надано докази усунення недоліків  апеляційної скарги.
Розпорядженням керівника апарату суду від 28.09.2021 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з перебуванням у відпустці судді                  Кузнецова В.О. (для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження).
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 28.09.2021 для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження визначена колегія суддів у складі головуючого судді Коваль Л.А., суддя Мороз В.Ф., Вечірко І.О.
    Розпорядженням керівника апарату суду від 04.10.2021 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Вечірка І.О. (для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження тощо).
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 04.10.2021 для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження визначена колегія суддів у складі головуючого судді Коваль Л.А., суддя Мороз В.Ф., Чередко А.Є.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.10.2021 поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою.
          Розпорядженням керівника апарату суду від 18.10.2021, у зв`язку з усуненням обставин, що зумовили здійснення повторного автоматизованого розподілу, а саме, вихід на роботу судді-доповідача Кузнецова В.О., проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, за результатами якого для розгляду справи визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Мороз В.Ф., Чередко А.Є.
          Ухвалою апеляційного господарського суду від 25.10.2021, зокрема, призначено справу до розгляду на 07.12.2021 на 10 годин 30 хвилин. 
          Розпорядженням керівника апарату суду від 06.12.2021 призначено проведення автоматичної зміни складу колегії суддів у судовій справі у зв`язку з         усуненням обставин,         що зумовили заміну судді-члена колегії, а саме вихід з відпустки судді Вечірка І.О.
          Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 06.12.2021 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Мороз В.Ф., Вечірко І.О.
           07.12.2021 ОСОБА_1. наданим їй процесуальним правом не скористалася та не забезпечила в судове засідання явку повноважного представника, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. 
           07.12.2021 на електронну адресу Центрального апеляційного господарського суду надійшла заява представника скаржника адвоката Хавіна В.О. про допуск до участі у справі та проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.  
          Колегія суддів враховує, що частинами 1,2 статті 56 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.
          Відповідно до частини першої статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.
          Згідно ч.4 ст.60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
          Заяву про допуск до участі у справі та проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду від імені ОСОБА_1 підписано адвокатом Хавіним В.О.  При цьому заявником не надано документів, які би підтверджували повноваження адвоката Хавіна В.О. діяти від імені ОСОБА_1
          Колегія суддів звертає увагу, що документи в підтвердження повноважень адвоката Хавіна В.О. на представництво ОСОБА_1 отримані судом апеляційної інстанції лише 07.12.2021 о 11 годин 14 хвилин, тобто після закінчення судового засідання з розгляду даної справи.
          Крім того, відповідно до положень частин першої, другої статті 197 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
          Статтею 118 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
          Приймаючи до уваги, що заяву про допуск до участі у справі та проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду надіслано до суду апеляційної інстанції в день судового засідання, колегія суддів залишає вказане клопотання без розгляду.
          Щодо неявки в судове засідання скаржниці, колегія суддів враховує, що ухвалу апеляційного господарського суду від 25.10.2021 про призначення судового засідання на 07.12.2021 ОСОБА_1 отримано 27.10.2021, тобто заявниця була завчасно повідомлена судом першої інстанції про час та місце розгляду справи.
          Відповідно до ч.ч.11-13 ст.270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.
          Із зазначеної норми вбачається, що відкладення розгляду справи є правом суду та здійснюється ним на власний розсуд, з урахуванням конкретних обставин у справі та у разі визнання причин неявки сторін поважними.          
          Колегія суддів звертає увагу, як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії", заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
          Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany).
          Колегія суддів вважає, що у даному випадку ОСОБА_1 як заінтересована особа, не продемонструвала готовність брати участь у розгляді апеляційної скарги, не вжила заходів щодо участі у судовому засіданні особисто або через уповноваженого представника.
          Враховуючи, що ОСОБА_1 належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, висловила свою правову позицію щодо спірних правовідносин у поданій апеляційній скарзі,  неявка заявниці не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за її відсутністю.
           07.12.2021 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.
           3.2 Стислий виклад обставин справи, встановлених судами
           ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Дніпропетровської  області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі пункту 2 частини 2 статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Ухвалою господарського суду від 16.07.2021 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність  залишено без руху; встановлено строк на усунення недоліків сім днів з дня вручення ухвали про залишення  заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без руху; запропоновано заявнику усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у встановлений строк, надавши суду:  письмові пояснення щодо наявності або відсутності у позивача доказів,  які не можуть бути подані разом із позовною заявою; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви у відповідності до пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України;  попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи (пункт 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України); письмові пояснення в підтвердження заявника щодо неподання іншого позову (позовів) до цього самого боржника з тим самим предметом та з тих самих підстав у відповідності до пункту 10 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України; заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку Розділу IIІ Господарського процесуального кодексу України із додержанням вимог, передбачених статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України; конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника)   заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо; оригінали платіжних документів, що підтверджують здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією за три місяці, що в загальному розмірі становить 34 050,00 грн. 
          При цьому роз`яснено, що у випадку невиконання заявником вимог суду про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою. 
           09.08.2021 до господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків, в якій заявником викладено письмові пояснення щодо допущених недоліків заяви. Також, на виконання вимог ухвали суду заявником долучено до матеріалів поданої заяви: договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 28 червня 2021 року; заяву арбітражного керуючого Дейнеки Миколи Івановича про участь у справі; заяву про участь у справі про неплатоспроможність арбітражного керуючого, з пропозицією щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень керуючого реструктуризацією; квитанція №0.0.2180078529.1 від 30.06.2021; кредитні договори ОСОБА_1 .
          3.3 Позиція апеляційного господарського суду у справі
          Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
          Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
          Відповідно до частини першої статті  2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.
          Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства  передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.
          Вимоги до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність містяться, зокрема, у статтях 115, 116 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Згідно з частиною першою статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, а саме підстав, визначених у частині другій  статті 115 Кодексу.
          Зміст та форма заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство повинні відповідати положенням Кодексу України з процедур банкрутства.
          Водночас, перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність чітко визначений, зокрема, частиною  третьою статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Так, відповідно до частини третьої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються:
1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;
2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;
3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;
4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна;
5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно;
6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором;
7) копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочини щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угоди на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;
8) відомості про всі наявні рахунки боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках;
9) копія трудової книжки (за наявності);
10) відомості про роботодавця (роботодавців) боржника;
11) декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства;
12) докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;
13) інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;
14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.
          В статті 77 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
          Згідно з частиною першою статті 35 Кодексу України з процедур банкрутства у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу.
          За приписами частини третьої статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.
          Відповідно до частин першої  - другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
          Отже, приписами статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання, та прийняття її до розгляду судом першої інстанції.
          Разом з тим частинами четвертою статті 174 Господарського процесуального кодексу України визначено негативний наслідок для позивача у разі невиконання вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви, а саме якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.
          На виконання вимог ухвали господарського суду від 16.07.2021 про залишення без руху  заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявницею поданя заява про усунення недоліків, в якій викладено письмові пояснення щодо допущених недоліків заяви, а також  долучено до матеріалів поданої заяви: договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 28 червня 2021 р.; заява від арбітражного керуючого - Дейнеки Миколи Івановича про участь у справі; заява про участь у справі про неплатоспроможність арбітражного керуючого, з пропозицією щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень керуючого реструктуризацією; квитанцію №0.0.2180078529.1 від 30.06.2021; кредитні договори ОСОБА_1
          Заявницею на виконання вимог ухвали від 16.07.2021 не надано конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо.
          У заяві про усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявниця зазначає про відсутність у неї всіх кредитних договорів на підставі яких виникла заборгованість.
          Колегія суддів вважає, що вказане не може бути прийняте судом як належний доказ надання конкретизованого переліку кредиторів, оскільки відсутність доказів наявності кредиторів, первісної документації, на підставі якої виникла заборгованість та суми такої заборгованості, позбавляє можливості суду надати оцінку щодо права боржника звернутись до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч.2 ст.115 Кодексу України з процедур банкрутства.
          Кодекс України з процедур банкрутства визначає обов`язок боржника у своїй заяві про відкриття справи навести всі обставини неплатоспроможності та документально їх підтвердити.
          Метою законодавця при запровадженні процедури банкрутства фізичних осіб було створення правового механізму, який дозволить фізичній особі - боржнику відновити її задовільний фінансовий стан через механізм погашення всіх існуючих боргів, що реалізується в тому числі шляхом реструктуризації зобов`язань.
          Передумовою звернення фізичної особи - боржника до господарського суду із відповідною заявою та намір кінцевого результату є повне відновлення платоспроможності такої особи.
          Отже, звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність, фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості та строк виконання зобов`язань, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог ст.ст.76-77 Господарського процесуального кодексу України, що також передбачено п.п.3, 14 ч.3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства.
          У даному випадку заявником наведено підстави, передбачені ч.2 ст.115 Кодексу України з процедур банкрутства, для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та самостійно визначено суми грошових вимог за правочинами, копії яких не надано до матеріалів справи, тобто не підтверджено належними доказами підстави звернення із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність. 
          Апеляційний господарський суд погоджується із висновком суду першої інстанції про неналежне виконання заявницею пункту 3 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки матеріали поданої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не містять інформації про наявну заборгованість з нарахованих штрафних санкцій (штрафу, пені) по кожному кредитору окремо.
          Наведене, в свою чергу, унеможливлює для господарського суду здійснити перевірку обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.
          Відповідно до частини 1 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.
          Частиною 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.
          Як на підставу для несплати авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією за три місяці, що в загальному розмірі становить 34 050,00 грн, заявниця посилається на укладений договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 28.06.2021.
          Разом з цим, в порушення погодженого сторонами порядку оплати авансування винагороди арбітражного керуючого (рівними частинами протягом 6 місяців у сумі 5 675 грн. щомісячно, на депозитний рахунок суду), заявником надано до суду першої інстанції копію квитанції №0.0.2180078529.1 від 30.06.2021 про сплату суми авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про неплатоспроможність у розмірі 5 675,00 грн. 
          Доказів здійснення заявником оплати суми авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про неплатоспроможність у встановленому розмірі, заявником до суду не подано.
          Згідно з довідкою фінансового відділу Господарського суду Дніпропетровської області  вих. №б/н від 09.08.2021, за даними банківських виписок руху грошових коштів на депозитному рахунку №UA828201720355219002003000262, відкритому в ДКСУ у м. Київ для проведення операцій авансування та сплати винагороди арбітражним керуючим, для авансування винагороди арбітражного керуючого у справі за заявою ОСОБА_1 (справа №904/6465/21) відповідно до платіжного документу від 30.06.2021 № 2PL393853 надійшло 5675,00 грн. Станом на 09.08.2021 авансовані кошти обліковуються на депозитному рахунку суду у сумі 5675,00 грн.
          Отже, станом на момент подання заяви про усунення недоліків, заявником не подано доказів сплати суми авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про неплатоспроможність, у відповідності до умов договору на який посилається заявник.
          Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що Кодекс України з процедур банкрутства та інші норми законодавства, не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди.
          Зазначені висновки узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 910/2629/20, від 19.11.2020 у справі № 910/726/20, від 19.11.2020 у справі № 927/203/20.
          Враховуючи викладене, приймаючи до уваги невиконання скаржником вимог ухвали господарського суду від 16.07.2021 про залишення заяви без руху і надання витребуваних судом доказів, колегія суддів вважає, що місцевий господарський суд дійшов аргументованого висновку про повернення ОСОБА_2 заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. 
          Суд апеляційної інстанції зазначає, що повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку, у зв`язку з чим право скаржника на доступ до правосуддя оскаржуваними судовими рішеннями у цій справі не порушується та не обмежується, чим спростовуються доводи скаржника щодо не забезпечення йому гарантій справедливого судового розгляду згідно із статтею 6 Конвенції.
          Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновку Європейського Суду з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
          У даній справі суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.
           3.4 Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги
          Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права під час ухвалення рішення в оскаржуваній частині судом апеляційної інстанції не встановлено. В зв`язку з цим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції має бути залишене без змін.
           4.5. Розподіл судових витрат
          Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.
          Керуючись ст.ст.269,275,276,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -
                                                  ПОСТАНОВИВ:
          У задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити.
          Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2021 у справі №904/6465/21 залишити без змін. 
          Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.
          Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

          Постанова складена у повному обсязі 20.12.2021.

          Головуючий                                                             В.О.Кузнецов

          Судді                                                                       І.О.Вечірко

                                                                                В.Ф.Мороз