ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2022 р.	Справа № 533/567/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бартош Н.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. ,  Григорова А.М. ,
за участю секретаря судового засідання Дуднєва М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Козельщинського районного суду Полтавської області (головуючий І інстанції Лизенко А.В.) від 29.09.2021 року по справі № 533/567/21
за позовом ОСОБА_1 
до Лейтенанта поліції батальйону патрульної поліції Управління патрульної поліції в Полтавській області Капіноса Миколи Миколайовича, Департаменту патрульної поліції
про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Козельщинського районного суду Полтавської області із позовною заявою, в якій просив скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ДП18 № 761973 від 30.05.2021 р., а провадження у справі закрити; стягнути із Департаменту патрульної поліції витрати зі сплати судового збору у розмірі 454,00 грн. 
Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 29.09.2021 року по справі № 533/567/21 позовну заяву залишено без розгляду.
Позивач не погодився з ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.
Відповідачі відзив на апеляційну скаргу не подали.
За правилами ч. 1 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -  КАС України), адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ст. 268 КАС України у справах, визначених, зокрема ст. 286 КАС України, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Відповідачі повідомлялись про дату, час і місце розгляду справи засобами електронного зв`язку.
Також, у відповідності до положень ст. 268 КАС України на веб-порталі “Судова влада” розміщено повідомлення про виклик у судове засідання учасників справи.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Залишаючи без розгляду позовну заяву суд першої інстанції зазначив, що позивач належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судові засідання, призначені на 19.07.21 (а.с. 44), 04.08.21 (а.с. 54), 15.09.21 (а.с. 62), 29.09.21 (а.с. 66), заяв чи клопотань не подавав. 
З урахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 має бути залишена без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача, який не є суб`єктом владних повноважень.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що 10.06.2021 року позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови серії ДП18 № 76173 від 30.05.2021 року, якою позивача визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 121 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. В позовній заяві просив розгляд справи проводити у спрощеному провадженні без виклику сторін.
Також судом встановлено, що 30.06.2021 ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області відкрито спрощене провадження у справі та призначено судове засідання на 19.07.2021 р.
12.07.2021 р. від відповідачів у справі надійшли відзиви на позовну заяву. У відзивах заявник просив розгляд прави проводити за відсутності представника відповідачів.
Відповідно до протоколу судового засідання від 19.07.2021 р., розгляд справи відкладено на 04.08.2021 р. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази про належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання.
26.07.2021 р. від позивача до суду надійшла відповідь на відзиви відповідачів. 
Відповідно до протоколу судового засідання від 04.08.2021 р., розгляд справи відкладено на 15.09.2021 р. При цьому, в матеріалах справи наявні докази про належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання, а саме повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 54).
Відповідно до протоколу судового засідання від 15.09.2021 р., розгляд справи відкладено на 29.09.2021 р. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази про належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання. Наявна в матеріалах справи роздруківка з трекінг-відстеження сайту «Укрпошта» не є належним доказом повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання, оскільки з неї не вбачається, яке саме поштове відправлення було отримано ОСОБА_1 13.08.2021 р. (а.с. 61).
Судом також встановлено, що про дату, час і місце судового засідання 29.09.2021 р. позивач був належним чином повідомлений, що підтверджується повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 66).
Таким чином, висновок суду першої інстанції про те, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання 19.07.2021 р. та 15.09.2021 р. є помилковим.
Що стосується наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).
У розумінні ст. 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.
Згідно з ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За правилами ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Положеннями ч. 5 ст. 205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Наведена норма кореспондується з положеннями пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, якою визначено що позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду з вказаних підстав, слід враховувати, що застосування наведених норм передбачає наявність таких обов`язкових умов: позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки; неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті; від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; відповідач не наполягає на розгляді справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.
Колегія суддів зазначає, що суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен дослідити питання наявності чи відсутності у матеріалах справи заяв позивача про розгляд справи за його відсутності, можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.
На думку колегії суддів, у разі якщо наявних у справі доказів та матеріалів достатньо і неявка позивача, належним чином повідомленого про розгляд справи, не перешкоджає такому її розгляду, суди повинні приймати рішення по суті спору.
Крім того, з матеріалів справи судом встановлено, що предметом спору є оскарження рішення суб`єкта владних повноважень (органу патрульної поліції) щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Положеннями ст. 286 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Так, згідно з ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ст. 268 КАС України у справах, визначених, зокрема ст. 286 КАС України, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Враховуючи предмет спору у цій справі, колегія суддів дійшла до висновку, що у суду першої інстанції були відсутні підставі для застосування положень п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, оскільки неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій. При цьому, приписи ст. 286 КАС України не передбачають обов`язку позивача надавати суду клопотання про розгляд справи за його відсутності чи його обов`язкову участь у судовому засіданні у цій категорії справ.
Також колегія суддів зазначає, що в оскаржуваній ухвалі судом не досліджувалось питання неможливості розгляду справи за відсутності позивача з огляду на необхідність дослідження матеріалів та доказів у справі. Крім того, судом першої інстанції не наведено, чому саме неявка позивача перешкоджає розгляду справи, які саме не з`ясовані обставини у справі не дають можливості ухвалити законне судове рішення по суті.
Слід звернути увагу, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.
З тексту ст. 6 Конвенції прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.
Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.
За правилами ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно зі ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що ухвала Козельщинського районного суду Полтавської області від 29.09.2021 року по справі № 533/567/21 прийнята з порушенням норм процесуального права, а тому вона підлягає скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Підстави для розподілу судових витрат на підставі ст. 139 КАС України відсутні, оскільки таке питання суд вирішує за наслідками розгляду справи по суті позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Козельщинського районного суду Полтавської області від 29.09.2021 року по справі № 533/567/21 скасувати.
Справу № 533/567/21 направити до Козельщинського районного суду Полтавської області для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя 	(підпис)	Н.С. Бартош	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.Г. Подобайло    А.М. Григоров   	
Повний текст постанови складено  07.02.2022 року