Постанова 
Іменем України 
09 грудня 2021 року
м. Київ
справа № 642/1181/20
провадження № 61-15909св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротуна В. М.,               
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: акціонерне товариство «УкрСиббанк», публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Укрдептплюс»,
треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Укдептплюс» на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова в складі судді Вікторова В. В. від 13 травня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду в складі колегії суддів: Хорошевського О. М., Бурлака І. В., Яцини В. Б. від 14 вересня 2021 року,
ВСТАНОВИВ:
1.Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У березні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі - АТ «УкрСиббанк»), публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Укдептплюс» (далі - ТОВ «Укрдептплюс») про визнання договору іпотеки недійсним, виключення з Державних реєстрів записів про обтяження предмету іпотеки, визнання договору поруки припиненим.
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення заборони відчуження на житловий будинок та надвірні будівлі, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , до моменту ухвалення остаточного рішення у справі.
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 13 травня 2021 року заяву про забезпечення позову задоволено. Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони відчуження на житловий будинок та надвірні будівлі, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
Задовольняючи заяву про забезпечення позову суд першої інстанції виходив з того, що між сторонами виник спір, який перебуває на розгляді в суді, позивачем заявлено вимогу про визнання договору іпотеки недійсним і припиненим, виключення з Державних реєстрів записів про обтяження предмету іпотеки, визнання договору поруки припиненим що стосується житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , що дає підстави припускати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, та визнав необхідним накласти заборону відчуження, в межах позовних вимог.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Харківського апеляційного суду від 14 вересня 2021 року апеляційну скаргу ТОВ «Укрдептплюс» залишено без задоволення. Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 13 травня 2021 року залишено без змін.
Апеляційний суд погоджуючись з висновками суду першої інстанції про задоволення заяви зазначив про те, що зважаючи на те, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а також обґрунтоване припущення щодо можливості відчуження спірного майна на користь третіх осіб, місцевим судом обгрунтовано задоволено заяву про забезпечення позову.
Аргументи учасників справи
Узагальнені доводи вимог касаційної скарги
27 вересня 2021 року ТОВ «Укрдептплюс» звернулося засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 13 травня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 14 вересня 2021 року, у якій просить скасувати зазначені судові рішення та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні заяви.
Касаційна скарга мотивована тим, що позивачем не доведено, що ТОВ «ФК «Вектор Плюс» чи інші учасники справи мають намір вчинити дії, які в подальшому, у випадку задоволення позову, ускладнять захист прав та інтересів позивача без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буд докласти значних зусиль та витрат.
Підставами касаційного оскарження заявник зазначає порушення судами норм процесуального права.
Узагальнені доводи відзиву на касаційну скаргу
25 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернулося засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із відзивом на касаційну скаргу ТОВ «Укрдептплюс», у якому просить зазначену касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін. Зазначає, що твердження                                         ТОВ «Укрдептплюс» про те, що нібито позивачем не доведено загрози намірів відчуження нерухомого майна зі сторони ТОВ «Укрдептплюс» спростовується наявними доказами в матеріалах справи.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
Ухвалою Верховного Суду від 11 листопада 2021 року відкрито провадження у вказаній справі та витребувано цивільну справу № 642/1181/20 з Ленінського районного суду м. Харкова.
Зазначена справа надійшла до Верховного Суду.
2.Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року                   № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. Зокрема, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. 
Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Перевіривши доводи касаційної скарги, а також матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає.
Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.
Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісний дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення про те, що невжиття певних заходів, передбачених частиною першою статті 150 ЦПК України, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання  рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до зміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.
Зі змісту статті 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, обгрунтування необхідності забезпечення позову.
Згідно з частиною третьою статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.
Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник інтересів сторін та інших учасників судового процесу.
Убачається, що позивач звернувся до суду з вимогами про визнання договору іпотеки недійсним і припиненим, виключення з Державних реєстрів записів про обтяження предмету іпотеки, визнання договору поруки припиненим щодо житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .
Отже, забезпечення позову шляхом заборони відчуження вказаного житлового будинку є співмірним заявленим вимогам, про що судами першої та апеляційної інстанції було зроблено вірний висновок.
При цьому, забезпечення позову не є фактичним вирішенням справи по суті і не порушує прав щодо користування та розпорядження майном, на яке накладено заборону відчуження в рамках забезпечення позову, а лише обмежує його у здійсненні прав на його відчуження на певний період.
Таким чином доводи касаційної скарги про порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права є необґрунтованими.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Укдептплюс» залишити без задоволення.
Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 13 травня 2021 року та постанову Харківського апеляційного суду від 14 вересня 2021 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                               М. Є. Червинська
 
                                                                                                       С. Ю. Бурлаков
 
                                                                                                        В. М. Коротун