ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

26 січня 2022 року	  м. Одеса	Справа № 916/276/21	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Принцевської Н.М.;
суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І.;
(Південно-західний апеляційний господарський суд, м. Одеса, проспект Шевченка, 29)

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс”
на рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021
по справі №916/276/21
за позовом Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс”
до Товариства з обмеженою відповідальністю “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс”
про стягнення 150 000 грн., 
за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс”
до Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс”       
про стягнення 50 000 грн.
(суддя першої інстанції: Бездоля Ю.С., дата та місце прийняття рішення: 02.11.2021, Господарський суд Одеської області, м. Одеса, проспект Шевченка, 29)

В лютому 2021 року  Адвокатське об`єднання “Адекват Лойерс” (далі – АО “Адекват Лойерс”) звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” (далі – ТОВ «СБ «Карабінер-Сервіс» про стягнення 150 000 грн., з яких: 30 000 грн. збитків та 120 000 грн. моральної шкоди.
В обґрунтування позовних вимог АО “Адекват Лойерс” посилалось на недобросовісність відповідача, неналежне виконання ним своїх обов`язків за договором №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020, що призвело до крадіжки майна позивача, завдання йому майнової та моральної шкоди. 
Крім того, в березні 2021 до Господарського суду Одеської області  надійшла зустрічна позовна заява ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” до АО “Адекват Лойерс” про стягнення 50 000 грн. моральної шкоди.
В обґрунтування зустрічних позовних вимог ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” посилалось на те, що АО “Адекват Лойерс” розповсюджує відомості, які містять спотворені факти, хибну інформацію, які спрямовані на приниження ділової репутації ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс”, підрив довіри до нього як наявних, так і потенційних клієнтів, зниження його рейтингу на ринку надання охоронних послуг у місті Одесі та Одеській області, які були розміщені у популярній соціальній мережі у відкритому доступі. Позивач за зустрічним позовом вважає, що діями відповідача за зустрічним позовом в особі його керівника завдано шкоду ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс”, внаслідок чого позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним позовом) звернувся до місцевого господарського суду із зустрічними позовними вимогами про стягнення 50 000 грн. моральної шкоди.
Рішенням Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по даній справі у задоволенні первісного позову АО “Адекват Лойерс” до ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” про стягнення 130 000 грн. збитків та 120 000 грн. моральної шкоди – відмовлено повністю, у задоволенні зустрічного позову ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” до АО “Адекват Лойерс” про стягнення 50 000 грн. моральної шкоди відмовлено повністю.
В оскаржуваному рішенні місцевий господарський суд, оцінюючи наявні докази в сукупності та всі обставини справи, перевіривши доводи та докази, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, з огляду на встановлені судом обставини, дійшов висновку про відмову в задоволенні первісного позову та про відмову в задоволенні зустрічного позову.
Суд у своєму рішенні зазначає, що задоволення чи незадоволення позивачем за первісним позовом якістю дій відповідача за первісним позовом в частині забезпечення охорони об`єкту при відсутності прямих доказів протиправної поведінки відповідача за первісним позовом не створюють підстав для застосування до відповідача за первісним позовом такої міри відповідальності як стягнення матеріальних збитків, адже у п.7.1.1 договору сторони поклали міру відповідальності в залежність від факту невиконання охоронною компанією своїх договірних зобов`язань належним чином, доказів чого до суду не надано та в матеріалах справи такі докази відсутні. Прямих обов`язків для відповідача за первісним позовом діяти саме так, як очікував від нього позивач за первісним позовом, договір не містить, у зв`язку з чим місцевий господарський суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог АО “Адекват Лойерс” про стягнення матеріальної шкоди в порядку п.7.1.1 укладеного між сторонами договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020.
Розглядаючи позовні вимоги за первісним позовом про стягнення моральної шкоди, господарський суд вважав в цій частині вимоги АО “Адекват Лойерс” (позивача за первісним позовом) також недоведеними.
Щодо зустрічного позову суд, виходячи з предмету та підстав зустрічної позовної заяви, розглянувши її по суті, дійшов висновку, що позовні вимоги за зустрічним позовом є недоведеними ані в частині факту завдання відповідачем за зустрічним позовом позивачу за зустрічним позовом моральної шкоди, ані в частині розміру завданої шкоди, ані в чому полягає ця шкода. ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” не надано до суду належних доказів на підтвердження факту завдання шкоди діловій репутації охоронної компанії внаслідок дій АО “Адекват Лойерс”, з огляду на що суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення зустрічних позовних вимог.
Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, АО “Адекват Лойерс” звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 в частині відмови в задоволені первісного позову скасувати та ухвалити нове рішення в зазначеній частині, яким задовольнити позовні вимоги АО “Адекват Лойерс” за первісним позовом по справі №916/276/21 в повному обсязі.
Апелянт вважає оскаржуване рішення незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню з огляду на неповне з`ясування судом обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм процесуального та неправильне застосування норм матеріального права.
На думку скаржника, місцевий господарський суд не надав жодної оцінки порушенню відповідачем не тільки самого договору, а й положень Закону України "Про правоохоронну діяльність" та Ліцензійних умов провадження охоронної діяльності. 
На переконання апелянта, відповідачем під час підписання охоронного договору не було неналежним чином здійснено первинний огляд об`єкта з метою надання кваліфікованих та достатніх рекомендацій позивачу з приводу забезпечення ефективного технічного оснащення об`єкта засобами охорони і лише після фактів злому та викрадання майна позивача, які (факти злому) виявили такі недоліки, відповідач фактично визнав свою недобросовісність в цьому.
Апелянт у своїй скарзі зазначає, що відповідачем було неналежно виконано обов`язки встановлені Ліцензійними умовами провадження господарської діяльності з надання охоронних послуг, п.3 ч.1 ст. 13 Закону України "Про правоохоронну діяльність", а також самим договором, що втілилось у несвоєчасному повідомленні ним правоохоронних органів про виявлені ознаки правопорушення при прибутті на об`єкт за фактом отримання на пункт централізованого спостереження сигналу "Тривога", що надійшов о 03:39:17 год 10.09.2020 та прибуття групи швидкого реагування відповідача до об`єкта о 03:42:24, поліція ж була викликана працівниками останнього лише о 03:56, тобто після 14 хвилин з моменту прибуття на місце події, встановлення факту проникнення до об`єкта та виявлення ознак крадіжки (як зафіксовано самим відповідачем у його відповіді на заяву про факт крадіжки).
Апелянт наполягає, що виключно з вини відповідача було відсутнє оперативне реагування на крадіжку майна позивача, адже проникнення до об`єкту було здійснено задовго до спрацювання датчика на дверях другого поверху офісу.
Посилаючись на практику Верховного суду, апелянт також наполягає на факті завдання позивачу з боку відповідача моральної шкоди, що виявилась у підірванні престижу АО “Адекват Лойерс” та довіри до його діяльності.
Щодо порушень норм процесуального права судом першої інстанції, позивач посилається на ст. ст. 164, 180, 185, 231 Господарського процесуального кодексу України та вважає, що судом було безпідставно прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву. Також, на думку позивача, суд у порушення п.3 ч.1 ст. 177, ст. 194  Господарського процесуального кодексу України неодноразово надавав відповідачу можливість подавати додаткові докази та документи вже на стадії розгляду справи по суті (26.10.2021 та 02.11.2021 відповідно), що фактично є нівелюванням завдань як підготовчого провадження, так і розгляду справи по суті.
Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. ст. 236-238  Господарського процесуального кодексу України, не містить мотивованої оцінки кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, а отже оскаржуване рішення підлягає скасуванню в частині відмови в задоволенню первісного позову. 
Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс” на рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21, розгляд справи вирішено здійснювати у спрощеному позовному провадженні  без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження; витребувано у Господарського суду Одеської області матеріали справи №916/276/21.
20.12.2021 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/276/21.
24.12.2021 до Південно-західного апеляційного господарського суду від ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” надійшов відзив на апеляційну скаргу.
У своєму відзиві відповідач повністю погоджується з рішенням суду першої інстанції, вважає його законним та обґрунтованим, прийнятим з додержанням норм матеріального та процесуального права та просить залишити рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 без змін.
Відповідач заперечує проти задоволення апеляційної скарги АО “Адекват Лойерс”, вважає, що позивачем не надано жодних доказів неналежного виконання відповідачем договору та наявності вини відповідача.
У своєму відзиві відповідач звертає увагу суду, що ним було виконано всі обов`язки, що передбачені договором. Крім того, відповідач посилається на відсутність причинно-наслідкового зв`язку між діями невідомих осіб, що здійснили крадіжку та завданню відповідачем позивачу моральної шкоди.
Отже, відповідач вважає, що апеляційну скаргу Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс” на рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу та відзив на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія апеляційної інстанції встановила наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, 14.08.2020 між ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” (виконавець) та АО “Адекват Лойерc” (замовник) укладено договір №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС, за яким замовник доручає, а виконавець здійснює за допомогою ПЦС охорону майна замовника на об`єктах, перерахованих в розрахунку вартості послуг (додаток 1 до договору), а також здійснює обслуговування сигналізації на зазначених об`єктах під майном замовника розуміється майно, що є власністю замовника.
Відповідно до п.п. 2.2, 2.3 договору періодом охорони вважається час з моменту прийому майна, шо знаходиться на об`єкті під охорону виконавця до його зняття з охорони замовником у відповідності з Інструкцією щодо користування сигналізацією, затвердженою сторонами (Інструкція) (додаток 2 до договору). Договір вступає в дію з 15.08.2020.

Згідно з п.п. 3.1-3.5 договору сума договору встановлюється на підставі вартості, яка включає розрахунок валових витрат, безпосередньо пов`язаних із виконанням послуг за цим договором, погоджується сторонами і оформляється додатком 1 до договору. В разі зміни умов, які впливають на вартість послуг, що надаються виконавцем відповідно до даного договору, а саме зміна законодавства, підвищення мінімальної заробітної плати тощо інфляційні процеси, сторони можуть внести відповідні зміни то нього шляхом підписання с сторонами розрахунку на оплату послуг за новими розцінками. Відмова від підписання розрахунку на протязі 15 днів з дати надання є достатньою підставою для розірвання виконавцем даного договору в односторонньому порядку. Оплата за цим договором здійснюється замовником щомісячно до 15-го числа, в якому здійснюються заходи  охорони об`єкта, шляхом перерахування замовником коштів на рахунок виконавця. У випадку несвоєчасної оплати за цим договором замовник сплачує штраф у розмірі 0,1% від суми заборгованості за кожний день прострочення. Виконавець при розрахунках має право використовувати акційні знижки по розрахункам за послуги згідно акцій, які проводяться виконавцем в рекламних або акційних цілях. Розмір знижок та формат акції, встановлюється безпосередньо виконавцем, без згоди з замовником, є обов`язковим, та враховується у бухгалтерському обліку.
За п.п. 4.1-4.4 договору територія по периметру об`єкта та підступи до нього з настанням темряви повинні освітлюватися (за виключенням, коли це забороняється уповноваженими державними органами) так, щоб вони були доступні спостереженню нарядів ГШР. Об`єкт повинен відповідати наступним вимогам: стіни, покрівля, стеля, горищні та слухові вікна, люки і двері об`єктів повинні бути укріплені та в полагодженому стані. Слабоукріплені місця (стіни, стеля, тощо) повинні обладнуватися замовником вібродатчиками, які виведені до охоронної сигналізації на зазначеному об`єкті. Замовник покладає на себе всі ризики щодо понесення останнім збитків, які можуть бути завдані третіми особами внаслідок крадіжки/грабежу у разі відмови замовником від повноцінної роботи будь-якого елементу, який входить в охоронну сигналізацію, переобладнання, реконструкцію, розширення приміщення без письмового звернення до представників виконавця щодо внесення змін до відомостей в картку об`єкта та прийняття виконавцем об`єкту під охорону з врахуванням понесених об`єктом змін.
У відповідності до п.п. 5.1 - 5.5 договору виконавець зобов`язаний: 5.1.1) здійснювати охорону майна замовника за допомогою ПЦС, що знаходиться на об`єкті, у відповідності до умов цього договору; 5.1.2) у разі надходження на ПЦС сигналу про спрацювання сигналізації на об`єкті, що знаходиться під охороною: - негайно направляти на такий об`єкт ГШР для вжиття заходів, спрямованих на встановлення причин спрацювання сигналізації, а при можливості - затримання осіб, які протиправно порушили встановлений режим охорони для наступної передачі цих осіб правоохоронним органам; - у разі виявлення ознак пожежі на об`єкті сповістити про це підрозділ пожежної охорони; - у разі виявлення ознак правопорушень на об`єкті сповістити про це замовника та або правоохоронні органи, діяти в межах повноважень, які передбачені ліцензійними умовами провадження охоронної діяльності; 5.1.3) якісно та своєчасно, в технічно можливий строк, ліквідовувати несправності, які можуть бути усунуті безпосередньо за місцем знаходження сигналізації, за заявкою замовника; 5.1.4) забезпечувати конфіденційність щодо відомостей про пультові коди системи сигналізації, систему зв`язку і контролю за здійсненням заходів охорони, а також контролю за здійсненням спостереження за сигналізацією термінового виклику; 5.1.5) відшкодовувати замовнику, збитки, що заподіяні замовнику через неналежне виконання виконавцем зобов`язань за цим договором; 5.1.6) інструктувати уповноважених осіб замовника про порядок та правила користування сигналізацією. Замовник зобов`язаний: 5.2.1) при укладанні договору надати виконавцю правовстановлюючі документи, які підтверджують повноваження замовника щодо володіння, користування або розпорядження об`єктом, який охороняється за допомогою ПЦС; 5.2.2) здійснювати заходи по технічній закріпленості об`єктів, створювати належні умови для забезпечення збереження майна та сприяти виконавцю при виконанні ним своїх завдань; 5.2.3) визначати осіб, відповідальних за здавання сигналізації під спостереження та її зняття з під спостереження, та письмово повідомити про персональний склад цих осіб виконавця (додаток 3 до договору). У випадку змін у складі відповідальних осіб, письмово повідомляти про це виконавця; 5.2.4) перед здаванням об`єкта під охорону перевіряти, щоб на об`єкті не залишились сторонні особи, були виключені електро-газоприлади та інші джерела небезпеки; 5.2.5) грошові кошти, цінні папери, вироби з дорогоцінними каміннями, із золота, платини і паладію, годинники в золотих, платинових і срібних корпусах повинні зберігатися у сейфах або металевих шафах (ящиках), які обладнанні вібродатчиками та виведені до сигналізації на зазначеному об`єкті; 5.2.6) у визначений договором час здавати під охорону та знімати з під охорони об`єкти. У випадку виявлення несправності сигналізації негайно повідомити про це виконавця та не залишати об`єм до усунення несправності або передачі об`єкта під охорону у встановленому порядку; 5.2.7) вживати заходів до своєчасного ремонту ліній телефонного зв`язку та мережі електроживлення, до яких підключена сигналізація; 5.2.8) повідомляти виконавця в строк, за 15 діб до початку проведення ремонту на об`єкті про зміну на них режиму охорони, профілю робіт, а також про проведення заходів, внаслідок яких може виникнути необхідність зміни характеру охорони, або додаткового технічного укріплення об`єкта; 5.2.9) у випадку виявлення слідів проникнення на об`єкт негайно сповістити виконавця та залучити уповноважених ним осіб для обстеження об`єкта; 5.2.10) своєчасно інформувати виконавця про несправність сигналізації та не допускати сторонніх осіб для здійснення її обслуговування і ремонту; 5.2.11) програмування, контроль та ремонт технічних електронних засобів (сигналізації) здійснюється виключно виконавцем. Доступ третіх осіб до технічних електронних засобів (сигналізації), програмування, або перепрограмування технічних електронних засобів (сигналізації) без згоди, або контролю з боку виконавця категорично заборонено; 5.2.12) при порушенні п.5.2.11 договору замовник несе відповідальність відповідно умов даного договору; 5.2.13) забезпечити виконавцю виконання покладених на нього функцій на об`єкт згідно з вимогами техніки безпеки та охорони праці; 5.2.14) забезпечувати конфіденційність щодо відомостей про пультові коди системи сигналізації, систему зв`язку і контролю за здійсненням заходів охорони та не розголошувати стороннім особам відомості про режим, умови, особливості здійснення охорони об`єкта; 5.2.15) забезпечувати своєчасну заміну несправних елементів охоронної сигналізації або обладнання, які забезпечують справну роботу охоронної сигналізації; 5.2.16) змовник зобов`язаний стежити за станом технічних засобів сигналізації та охорони встановленими на об`єкті, своєчасно здійснювати оплату за заміну елементів живлення бездротових сповіщувачів встановлених на об`єкт виконавцю, не втручатися в роботу охоронної сигналізації, не допускати їх перекриття, у зв`язку із встановлення (розміщення) у зоні дії сповіщувачів великогабаритних речей (перегородок, меблів, стелажів, інших великогабаритних предметів), не змінювати орієнтацію сповіщувачів у просторі, не вчиняти інших подібних дій, які можуть порушити стійке функціонування технічних засобів сигналізації та охорони на об`єкті та обмежити зону їх дії; 5.2.17) у зв`язку з впливом постійно діючих факторів експлуатації на систему охоронної сигналізації виконавець виключає гарантію на післягарантійну роботу та коректну роботу обладнання. В разі спрацювання сигналізації, за необхідності обстеження та/або перезакриття об`єкта. Замовник або його відповідальна особа повинні прибути на об`єкт в межах і (однієї) години після повідомлення виконавцем засобами телефонного зв`язку (фіксація даного повідомлення є автоматичною) та/або засобами електронного зв`язку (E-mail, Skype, Viber, Whatsapp, тощо). У разі відмови замовника та/або його відповідальною особою від обстеження та/або перезакриття об`єкту останній бере на себе відповідальність за наслідки проникнення на об`єкт сторонніми особами. Виконавець враховуючи специфіку діяльності замовника може надавати останньому, в усній або у письмовій формі у вигляді двостороннього акту, який складається виконавцем за участю наявного представника замовника на об`єкті, додаткові рекомендації щодо майнової безпеки на об`єкті: технічного стану об`єкта, засобів охорони і безпеки, додаткової потреби в цих засобах, які є обов`язкові для негайного усунення замовником. Відмова або не усунення рекомендацій протягом 15 днів з дати складання акту є достатньою підставою для покладання відповідальності за наслідки невиконання на замовника. Замовник усвідомлює наслідки невиконання зазначених рекомендацій виконавця щодо необхідного зміцнення вразливих місць на об`єкті, а також необхідного технічного оснащення уразливих місці на об`єкті засобами сигналізації і бере на себе відповідальність в разі проникнення на об`єкт через місця не укріплені і недообладнані згідно рекомендацій виконавця.
Відповідно до розділу 6 договору права замовника: 6.1.1) самостійно призначити довірених осіб для участі в комісії по обстеженню об`єкта; 6.1.2) вимагати від виконавця безперебійної роботи сигналізації та негайного виїзду ГШР на об`єкт при зміні технічних параметрів сигналізації, що контролюються; 6.1.3) розірвати договір в односторонньому порядку, письмово попередивши про це виконавця не менше ніж за 15 днів. Права виконавця: 6.2.1) розірвати договір в односторонньому порядку у разі незгоди замовника із збільшенням ціни за послуги в разі зміни норм витрат на послуги з охорони, попередивши про це замовника письмово не менше ніж за 15 днів; 6.2.2) розірвати договір в односторонньому порядку у випадку несвоєчасної оплати, не пред`явлення документів щодо підтвердження права користування приміщенням, не усунення необхідних технічних несправностей для здійснення дистанційного виду охорони за допомогою ПЦС. не повернення виконавцю його примірника договору попередивши замовника за 5 днів до розірвання договору; 6.2.3) розірвати договір в односторонньому порядку, письмово попередивши про це замовника не менше ніж за 15 днів; 6.2.4) належними йому технічними засобами відповідно до їх призначення фіксувати та документувати події, які можуть мати наслідки для визначення умов та обсягів відповідальності сторін за цим договором. Приймати участь у роботі комісії по обстеженню об`єктів для: встановлення причини спрацювання сигналізації; встановлення розмірів майнових збитків, спричинених замовнику через неналежне виконання виконавцем зобов`язань за договором; встановлення необхідності ремонту сигналізації на об`єкті; 6.2.6) у разі втрати замовником права щодо володіння, користування або розпорядження об`єктом, який охороняється за допомогою ПЦС розірвати договір в односторонньому порядку з письмовим повідомленням замовника про таке рішення за 5 (п`ять) днів до бажаної дати розірвання договору за реквізитами, які зазначені у договорі.
Згідно з п.п. 7.1, 7.2 договору відповідальність виконавця: 7.1.1) виконавець несе майнову відповідальність за збитки, що завдані майну замовника третіми особами внаслідок невиконання виконавцем своїх договірних зобов`язань належним чином, розмір матеріальної відповідальності становить не більше 30000 грн. по кожному факту протиправного заподіяння замовнику матеріального збитку; 7.1.2) відшкодування замовнику заподіяних майнових збитків здійснюється у встановленому законодавством України порядку. До збитків, що підлягають відшкодуванню, включається вартість викраденого майна; 7.1.3) відшкодування замовнику заподіяного матеріального збитку провадиться по наданню замовником виконавцю: - заяви про наступ факту крадіжки, грабежу, розбою, а також знищення або пошкодження майна. Замовник подає його в писемній формі в термін не більше 2х днів (без урахування вихідних і свят); - довідки компетентних органів (поліції, органів пожежної безпеки й т.д.) установленого зразка, завіреної у встановленому порядку, шо підтверджує факт крадіжки, грабежу, розбою, а також знищення або пошкодження майна; - витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про початок досудового розслідування; - бухгалтерських і інших документів (чеки, рахунки, платіжні документи, договори купівлі-продажу й т.п.), що підтверджують факт наявності ушкодженого, викраденого або знищеного майна й моральних цінностей на охоронюваному об`єкті; - копія паспорту та коду замовника          ; 7.1.4) залежно від розмірів нанесеного збитку й розміру претензії, виконавець вправі вимагати від замовника надати інші документи, пов`язані з фактом знищення або пошкодження майна й матеріальних цінностей; 7.1.5) при наявності письмової заяви замовника про заподіяні збитки, уповноважені виконавцем представники в обов`язковому порядку беруть участь у визначенні розміру цих збитків; 7.1.6) у разі повернення замовнику викрадених товарно-матеріальних цінностей або грошових коштів присутність представників виконавця є обов`язковою, при цьому складається акт за підписами обох сторін, а розмір збитків зменшується на суму вартості повернутих цінностей. Раніше сплачена замовнику сума таких цінностей підлягає поверненню виконавцю за першою вимогою останнього; 7.1.7) у разі втрати права власності, користування об`єктом охорони замовник зобов`язується письмово звернутися до виконавця з заявою про зняття охорони з об`єкта та розірвати договір та/або виключити об`єкт, за яким втрачено права власності, користування об`єктом з переліку об`єктів за яким здійснюється охорона за допомогою ПЦС. Відповідальність замовника: 7.2.1) замовник покладає на себе відповідальність за недодержання конфіденційності щодо відомостей про пультові коди системи сигналізації, передачу ключів, брелків та коди доступу до воріт, хвірток, дверей тамбуру, шлагбаумів та інших подібних конструкцій та пристроїв встановлених на об`єкті замовника третім особам; 7.2.2) замовник сплачує виконавцю штраф у розмірі 50 грн., в зв`язку з виїздом ГШР в результаті хибного спрацювання сигналізації, викликаного неправильним користуванням сигналізацією замовником
У відповідності до п.п. 8.1-8.4 договору виконавець звільняється від відповідальності за умов відсутності його вини у спричинені збитків замовнику, у тому числі, за умов настання непередбачених ситуацій пов`язаних з перекриттям міста, доріг, обмерзання та снігопадів та інших випадків, які виконавець не міг передбачити заздалегідь, що спричинило неможливість виконання умов договору. Окрім умов, які передбачені законодавством, виконавець не несе відповідальності, якщо збитки на об`єкті нанесені за умов: а) стихійного лиха; б) недотримання замовником правил протипожежної безпеки; в) екологічних катастроф: г) аварій побутових комунікацій на об`єкті, виходу з ладу телефонних ліній та комунікацій енергопостачання до яких підключена сигналізація, збою у роботі рухомого (мобільного) зв`язку у мережі провайдера, який забезпечує зв`язок об`єкта охорони з ПЦС виконавця, в тому числі, але не обмежуючись під час аварій, проведення капітальних, планових, профілактичних та інших робіт до відновлення надання провайдером послуг; д) при масових порушеннях громадського порядку чи збройних конфліктах; е) спричинення збитків внаслідок дій виконавця в умовах необхідної оборони або крайньої необхідності; ж) доведення виконавцем розголошення працівниками замовника стороннім особам відомостей щодо охорони об`єкта, оснащення-його сигналізацією, системи зв`язку і контролю, кодів та порядку зняття об`єкта з під охорони тощо, то призвело до спричинення збитків; з) невиконання замовником письмових рекомендацій виконавця щодо охорони об`єкта, що спричинило неможливість виконання виконавцем зобов`язань за договором та допущенням збитків; і) порушення відповідальними представниками замовника Інструкції про порядок здавання об`єкта під охорону та порядок зняття їх з під охорони, відсутність зв`язку/ігнорування виклику виконавця відповідальними особами замовника, неприбуття замовника на об`єкт згідно умов договору; к) розкрадання грошових коштів чи інших цінностей, а також зброї та боєприпасів, отрут, наркотичних речовин, залишених на об`єкті, коли вони не були залишені в сейфі, або металевій шафі (ящику); л) у разі несправності сигналізації, про що замовник своєчасно не повідомив виконавця; м) якщо особа, яка протиправно проникла на об`єкт і нанесла майнову шкоду замовнику затримана безпосередньо на об`єкті, у разі прибуття групи швидкого реагування за тривогою на об`єкт охорони згідно умов договору; н) проникнення на об`єкт сторонніх осіб через місця, які не обладнані сигналізацією та які належним чином не укріплені, відсутність доступу для огляду об`єкта з усіх сторін, а також місця, від обладнання сигналізацією та від укріплення яких замовник відмовився та/або рекомендації виконавця не були виконані або залишені без розгляду; о) розкрадання майна у зв`язку з не включенням Замовником сигналізації, відсутністю електроживлення до якого підключена сигналізація, повне розрядження акумуляторної батареї, вихід з технічної справності батареї у бездротових системах охоронної сигналізації, глушіння стільникових частот системи третіми особами, некоректної роботи обладнання, здійснення третіми особами радіоперешкод, які виводять з нормального функціонування систему охоронної сигналізації; п) неповідомлення виконавця про порушення цілісності об`єкта; р) несправності сигналізації, про що замовник своєчасно був повідомлений виконавцем, але не придбав та не здійснив доступ виконавця на об`єкт з метою заміни несправного обладнання згідно умов договору; с) збитки спричинені знаходженням майна на незачинених балконах, лоджіях, терасах, приміщеннях, тощо; т) ривкова крадіжка за якою здійснився перехід сигналізації в стан тривога; будь-які непрямі збитки, не отриманий (втрачений) дохід, включаючи неустойку, проценти, тощо; моральна шкода, втрата товарної вартості, тощо, збитки внаслідок простої крадіжки (нез`ясованої втрати чи містичного зникнення майна), шахрайства, інших протиправних дій третіх осіб, результатом яких є відсутність слідів взлому; у) збитки прямо чи опосередковано пов`язані із наслідками впливу електромагнітних полів; ф) якщо органами внутрішніх справ розпочато досудове розслідування проти замовника або довірених, посадових, уповноважених ним осіб або його представників та або ведеться досудове розслідування, які спричинили настання крадіжки/грабежу - до закінчення досудового розслідування; х) винесення обвинувального вироку стосовно винної особи; ц) втрати права власності, користування об`єктом охорони. Виконавець звільняється від відповідальності за збитки, розмір яких визначено замовником самостійно, без присутності уповноважених представників виконавця, при відсутності письмового повідомлення замовника (вручається під розписку), про час визначення замовником розмірів збитків та зняття залишків товарно-матеріальних цінностей. Відповідальність виконавця за договором припиняється на період наявності заборгованості по оплаті за послуги, які надаються відповідно до умов договору.
Відповідно до п.п. 10.1 -10.4 договору останній укладається терміном на 12 місяців. Якщо за 15 діб до закінчення строку дії договору жодна із сторін не вимагатиме його припинення, договір вважається продовженим на той же строк і на тих же умовах. Дія договору припиняється за письмовим сповіщенням виконавця за 5 (п`ять) днів до дати припинення (розірвання договірних відносин) у випадку: неповернення та/або не підписання оригіналу примірника договору виконавця, відсутності відповідальних осіб замовника, відсутність зв`язку з відповідальними особами замовника, втрати права власності, користування об`єктом охорони, наявності у замовника заборгованості за 2 (два) місяці і більше відповідно до умов договору. У разі втрати права власності на об`єкт охорони, не усунення замовником технічних недоліків у роботі охоронної сигналізації та/або до яких приєднана система охоронної сигналізації, права користування об`єктом охорони одного з об`єктів, котрий включений до переліку об`єктів за яким здійснюється охорона за допомогою ПЦС, то даний об`єкт виключається виконавцем з переліку об`єктів охорони за яким здійснюється охорона об`єкта та охорона об`єкту припиняється.
Додатком №1 до договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020 є розрахунок вартості послуг.
Додатком №2 до договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020 є Інструкція про порядок прийому (здачі) об`єкта та окремих приміщень під охорону.
Додатком №3 до договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020 є Список відповідальних осіб.
В матеріалах справи наявний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, з якого вбачається наступне:
- номер кримінального провадження: 12020166500000271;
- дата реєстрації провадження (виділення досудового розслідування): 18.08.2020 09:12:42;
- дата надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 17.08.2020;
- ПІБ потерпілого, заявника (найменування юридичної особи та код ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань): ОСОБА_1 ;
- дата та час внесення до ЄРДР відомостей про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 18.08.2020 09:12:10;
- правова кваліфікація кримінального правопорушення: (КК України 2001) ст. 162 ч.1;
- короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 17.08.2020 до Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 15.08.2020 невстановлена особа незаконно проникла до приміщення Адвокатського об`єднання за адресою: АДРЕСА_1 шляхом зламу дверей балкону. ЖЕО 20468 від 17.08.2020 року.
Також в матеріалах справи наявний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, з якого вбачається наступне:
- номер кримінального провадження: 12020161500001497;
- дата реєстрації провадження (виділення досудового розслідування): 10.09.2020 09:01:59;
- дата надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020;
- ПІБ потерпілого, заявника (найменування юридичної особи та код ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань): ОСОБА_1 ;
- дата та час внесення до ЄРДР відомостей про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020 08:51:21;
- правова кваліфікація кримінального правопорушення: (КК України 2001) ст. 185 ч.3;
- короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020 до ЧЧ Шевченківського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою, АДРЕСА_2 щодо вжиття заходів до невстановленої особи, яка 10.09.2020 близько об 03:39 год. шляхом віджимання металево пластикових дверей на 2 поверсі проникла до приватного буд АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала ноутбуки «Lenovo ideapad 120S-14IAP 81А5», Mineral Grey, S/N: НОМЕР_1 ; «Lenovo ideapad 120S-14IAP 81А5», Mineral Grey, S/N: НОМЕР_2 ; «HP ProBook 440 G5», Grey, S/N: 5CD9041VZR «HP ProBook 440 G5», Grey, SN: 5CD9041VYW. Сума збитку складає 36 тисяч гривень. ЖЄО №23090 від 10.09.2020.
Також матеріали справи містять витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, з якого вбачається наступне:
- номер кримінального провадження: 12020161500001497;
- дата реєстрації провадження (виділення досудового розслідування): 10.09.2020 09:01:59;
- дата надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020;
- ПІБ потерпілого, заявника (найменування юридичної особи та код ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань): ОСОБА_1 ;
- дата та час внесення до ЄРДР відомостей про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020 08:51:21;
- правова кваліфікація кримінального правопорушення: (КК України 2001) ст. 185 ч.3;
- короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 10.09.2020 до ЧЧ Шевченківського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області надійшла заява ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою АДРЕСА_2 щодо вжиття заходів до невстановленої особи, яка 10.09.2020 близько об 03:39 год., шляхом віджимання металево пластикових дверей на 2 поверсі проникла до приватного буд. №9-Е по вул. Романа Кармена в м. Одесі, звідки таємно викрала ноутбуки Lenovo Ideapad 120S-14ІАР, Model name: 81A5, WMAC: 505BC2C1805B; Lenovo Ideapad 120S-14IAP, Model name 81A5, WMAC: 70C94EE8CAD1; HP ProBook 440 G5, Serial No 5CD41VZR, Lan Mac: B0:0C:D1:56:A9:BB); відеокарти 3 шт - Sapphire PCI-Ех Radeon RX 580 Nitro   + 8GB GDDR5 (256bit) (1411/8000) (DVI, 2 x HDMI, 2 x DisplayPort), відеокарти 2 шт - Sapphire PCI-Ех Radeon RX 570 Nitro + 8GB GDDR5 (256bit) (1340/7000) (DVI, 2 x HDMI, 2 x DisplayPort), відеокарта 1 шт - Sapphire PCI-Ех Radeon RX 580 Nitro + 4GB GDDR5 (256bit) (1411/7000) (DVI, 2 x HDMI, 2 x DisplayPort); відеокарта 1 шт - Sapphire PCI-Ех Radeon RX 580 Pulse 8GB GDDR5 (256bit) (1366/8000) (DVI, 2 x HDMI, 2 x DisplayPort); відеокарти 4 шт - Sapphire PCI-Ех Radeon RX 570 Nitro + 8GB GDDR5 (256bit) (1340/7000) (DVI, 2 x HDMI 2 x DisplayPort); накопичувач Samsung (750 EVO 120GB 2.5" SATAIII TLC (MZ-750120BW); материнська плата (Asus Prime H270-PLUS) на суму 4309 грн; процесор (Intel Pentium G4560 3.5GHz/8GTs/3MB (BX80677G4560); модуль пам`яті (4096MB DDR4-2133 РС4-17000 Goodram (GR2l33D464L 15S/4G.), накопичувач Transcend SSD370S Premium 64 GB 2.5" SATA III MLC (TS64GSSD370S): ігрова консоль Xbox 360 Kmect. Сума збитку складає 168 тисяч 247 гривень. ЖЄО №23090 від 10.09.2020.
11.09.2020 АО “Aдекват Лойерс” направило на адресу ТОВ “Cлужба безпеки ”Карабінер-Сервіс” заяву про факт крадіжки, в якій просять виконати зобов`язання, визначені договором №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020 та здійснити відшкодування збитків на користь Адвокатського об`єднання “Aдекват Лойерс” (код ЄДРПОУ ) в повному розмірі, визначеному п.7.1.1 договору.
Матеріали справи містять відповідь від 18.09.2020 №51 ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” на заяву АО “Aдекват Лойерс” про наступ факту крадіжки б/н від 11.09.2020, в якій зазначено наступне:
1) дійсно між ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” та АО “Aдекват Лойерс” 21.03.2019 був укладений договір на охорону об`єкта за допомогою ПЦС №СКС-113/20 від 14.08.2020 року за адресою: м. Одеса, вул. Романа Кармена, 9Е;
2) згідно умов п.2.1 та п.5.1.1 договору виконавець здійснює охорону об`єкту за допомогою пульта централізованого спостереження, тобто здійснює дистанційну охорону, яка здійснюється шляхом спостереження за об`єктом та у разі отримання по каналам зв`язку сповіщень про спрацювання сигналізації а саме: сповіщення про перехід сигналізації з режиму ”Спостереження” в режим ”Тривога” направити групу ГШР для вжиття заходів, спрямованих на встановлення причин спрацювання сигналізації, а при можливості - затримання осіб, які протиправно порушили встановлений режим охорони для наступної передачі цих осіб правоохоронним органам;
3) відповідно до п.7.1.1 договору виконавець зобов`язаний відшкодувати замовнику збитки, що заподіяні замовнику через неналежне виконання виконавцем зобов`язань за цим договором. Звертають увагу, що укладений договір на дистанційний вид охорони, який починає свій перебіг з моменту отримання сигналу ”Тривога” з об`єкту, коли на об`єкті вже порушена цілісність з метою реагування та запобігання повного розкрадання цінностей на об`єкті замовника. Виконавцем забезпечено належне виконання усіх зобов`язань за договірними відносинам, а саме: прийнято та оброблено сигнал ”Тривога” на пульті централізованого спостереження виконавця; негайно направлено групу швидкого реагування за адресою розташування об`єкту охорони, яка прибула до об`єкту протягом майже 3-х хвилин; негайно сповіщено представника замовника про встановлений факт проникнення до об`єкту, що охороняється; негайно сповіщено поліцію про факт протиправного проникнення до об`єкту;
4) згідно п.5.1.1 договору виконавцем забезпечено: - в 10.09.2020 р. о 03:39:17 год. ГШР була негайно направлена на об`єкт за сповіщенням про перехід сигналізації з режиму “Спостереження” в режим “Тривога”, - прибуття групи на об`єкт 03:42:24 год., встановлено причину спрацювання сигналізації: виявлено ознаку правопорушення, ривкова крадіжка, сповіщено замовника послуг (протягом 3 хв. з моменту отримання сигналу за яким встановлено злам балконної двері на об`єкті. Виконавцем негайно було сповіщено відповідальну особу Бикова Г.Є., який прибув до об`єкту, що зазначено саме у заяві, тому зобов`язання виконавцем виконані згідно умов договору належним чином; згідно з п/п. «т» п.8.2 підписаного сторонами договору передбачено, що виконавець не несе відповідальність, якщо збитки на об`єкті нанесені ривковою крадіжкою, тобто після проникнення до приміщення зловмисник не маючи можливості розшукувати гроші та цінності краде лише те, що доступно поверховому огляду, при цьому сама крадіжка займає не більш ніж 2 хвилини, що підтверджується тим фактом, що ГШР прибула до об`єкту протягом 2 хв. 13 сек. з моменту спрацювання сигналізації, але до того моменту зловмисник (або зловмисники) залишили об`єкт; о 03:56 год. за узгодженням з замовником викликано поліцію; подана заява щодо відшкодування матеріального збитку не налічує обґрунтування щодо наявності вини виконавця у спричиненні матеріального збитку замовнику послуг, відсутня інформація щодо дій або бездіяльності виконавця стосовно події, яка сталася 10.09.2020 та у чому було виражено неналежне виконання виконавцем зобов`язань за договором. Виконавцем належним чином та у повному обсязі було виконано усі зобов`язання щодо охорони об`єкту за договором за допомогою ГІЦС відповідно до умов договору на охорону об`єкта за допомогою пульта централізованого спостереження.
5) в підписаному між представниками сторін рапорті будь-які зауваження та претензії замовником до дії групи ГШР виконавця відсутні. Таким чином, ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” у повному обсязі та належним чином виконано свої зобов`язання за договором, внаслідок чого, у товариства відсутні підстави для відшкодування збитків від проникнення невідомих осіб до об`єкту. У заяві про наступ факту крадіжки замовником відсутні обґрунтування наявності вини виконавця та/або неналежного виконання виконавцем зобов`язань за договором, відсутня будь-яка інформація щодо дій та/або бездіяльності виконавця, що призвели до таких збитків, а також не зазначено, у чому було виражене неналежне виконання зобов`язань виконавця за договором. Укладений договір на охорону за допомогою ПЦС (дистанційна охорона) не передбачає запобігання протиправному проникненню на об`єкт шляхом постійної присутності працівників виконавця на об`єкті, що охороняється, а передбачає виключно дистанційну охорону, яка починає свій перебіг після отримання сигналу “Тривога” з об`єкту, тобто реагування на вже здійснений факт проникнення на об`єкт, з метою запобігання повного розкрадання та/або знищення цінностей на об`єкті Замовника. ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” не є фінансовою установою та не здійснює страхування майнових інтересів АО “Адекват Лойерс”, будь-які угоди страхування між сторонами відсутні, які могли би забезпечити відшкодування збитків за страховою подією;
6) у відповіді вказано, що ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” максимально в повному обсязі виконані належним чином зобов`язання за договором дистанційної охорони за допомогою ПЦС, забезпечено швидке реагування на сигнал “Тривога”, забезпечено невідкладне прибутні ґрунті ГШР на об`єкт, забезпечено оповіщення замовника та правоохоронних органів про події, максимально знижені збитки, які могли бути нанесені замовнику послуг при відсутності будь-якої охорони на об`єкті;
7) відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) у заяві зазначив, що заява про відшкодування збитків від 11.09.2020 не підлягає задоволенню з наступних причин:
- відсутність вини виконавця;
- належне виконання виконавцем зобов`язань за договором №СКС-1 13/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020;
- згідно умов п./п. “т” п.8.2 підписаного між сторонами договору відсутнє зобов`язання виконавця здійснювати відшкодування шкоди за ривковою крадіжкою, у зв`язку з тим, що охорона є дистанційною та заходи реагування вживаються тільки з моменту втручання на об`єкт.
Матеріали справи містять повідомлення АО “Адекват Лойерс” від 24.11.2020 про час визначення збитків на адресу ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс”, в якому запрошено уповноважених представників ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” для формування комісії для встановлення розміру збитків, спричинених замовнику через неналежне виконання виконавцем зобов`язань за договором, та для участі в роботі даної комісії, де уповноважені представники зможуть ознайомитися з усіма наявними в АО “Адекват Лойерс”  підтверджуючими документами.
Також в матеріалах справи наявна відповідь від 02.12.2020 №71 ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” на адресу АО “Адекват Лойерс” на повідомлення про час визначення розмірів збитків б/н від 24.11.2020, в якій зазначено, що прийняття Товариством участі у визначенні розміру завданих крадіжкою збитків є безпідставним, оскільки не тільки не відповідає вимогам укладеного договору, але й суперечить взагалі будь-якому здоровому сенсу.
На підтвердження позовних вимог за первісним позовом Адвокатським об`єднанням “Адекват Лойерс” додатково надано:
- виписку з балансу від 15.08.2020 №15/08;
- протокол огляду місця події від 10.09.2020;
- протокол допиту потерпілого від 10.09.2020;
- наказ №29/08-2018 від 29.08.2018 Про огляд та введення в експлуатацію об`єкта основних засобів: Ноутбука Lenovo ideapad 120S-14IPA (серійний номер YD03XMLJ);
- акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів від 29.08.2018;
- видаткову накладну №РО3805980911 від 29.08.2018;
- наказ №08/09-2018 від 08.09.2018 Про огляд та введення в експлуатацію об`єкта основних засобів: Ноутбука Lenovo ideapad 120S-14IPA (серійний номер YD04Е543);
- акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів від 08.09.2019;
- видаткову накладну №РО3806264125 від 08.09.2018;
- наказ №25/09-2018 від 25.09.2018 Про огляд та введення в експлуатацію об`єкта основних засобів: ноутбуків HP ProBook 440 G5 (серійний номер 5CD9041VZR) та HP ProBook 440 G5 (серійний номер 5CD9041VYW);
- акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів від 25/09.2019;
- видаткову накладну №2490761 від 25.09.2019;
- платіжне доручення №164 від 23.09.2019 на суму 25998 грн.;
- доручення оперативному підрозділу на проведення слідчих (розшукових) дій (у порядку п.3 ч.2 ст. 40 КПК України) начальнику Шевченковського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області від 10.09.2020 №36/1-СВ-966;
- заяву про вчинення кримінального правопорушення від 10.09.2020;
- видаткову накладну №РО3706036111 від 21.11.2017;
- видаткову накладну №СФ00379648 від 16.02.2018;
- видаткову накладну №РО3706603116 від 09.12.2017;
- видаткову накладну №РО3706570423 від 08.12.2017;
- видаткову накладну №РО3706026264 від 21.11.2017;
- видаткову накладну №РО3801738609 від 14.03.2018;
- протокол допиту свідка від 15.09.2020;
- протокол допиту потерпілого від 15.09.2020;
- кошторис №11.09.2020 на обладнання та монтажні роботи з установки охоронної системи сигналізації;
- товарний чек;
- рахунок на оплату №27705 від 23.09.2020;
- видаткову накладну №6287 від 24.09.2020.
Вказані обставини стали підставою для звернення АО «Адекват Лойерс» до Господарського суду Одеської області з вимогами про стягнення збитків, а аткож моральної шкоди.
Відповідач за первісним позовом подав зустрічний позов про стягнення з позивача моральної шкоди.
ТОВ «СБ «Карабінер-Сервіс» до матеріалів справи надано наступні документи:
- рапорт Товариству з обмеженою відповідальністю “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс”;
- службові документи Товариства з обмеженою відповідальністю “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс”;
- внутрішній акт на виконані роботи.
Оцінюючи правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального права, перевіривши дотримання судом норм процесуального законодавства, в контексті встановлених обставин, апеляційний суд дійшов наступних висновків.
Рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по даній справі в частині відмови у задоволенні зустрічних позовних вимог сторонами не оскаржується, у зв`язку з чим відповідно до приписів ст.269 Господарського процесуального кодексу України, не переглядається.
Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини. 
Частина 1 ст. 202 Цивільного кодексу України визначає, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. 
При цьому за правилами ст. 14 Цивільного кодексу України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 173 Господарського кодексу України передбачено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.
Частиною 1 ст. 174 Господарського кодексу України встановлено, що господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.
Згідно з ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. 
Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. 
Частиною 1 ст. 626 Цивільного кодексу України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ст. 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності і справедливості.
Стаття 628 Цивільного кодексу України передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін в силу положень ч.2 ст.598 цього Кодексу допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.
Як зазначалося раніше, 14.08.2020 між ТОВ “Служба безпеки “Карабінер-Сервіс” (виконавець) та АО “Адекват Лойерc” (замовник) укладено договір №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС, за яким замовник доручає, а виконавець здійснює за допомогою ПЦС охорону майна замовника на об`єктах, перерахованих в розрахунку вартості послуг (додаток 1 до договору), а також здійснює обслуговування сигналізації на зазначених об`єктах під майном замовника розуміється майно, що є власністю замовника.
Укладений між позивачем та відповідачем  Договір  №СКС-113/20 від 14.08.2020 за своєю правовою природою є договором про надання послуг, правове регулювання якого здійснюється главою 63 Цивільного кодексу України.
Так, відповідно до приписів ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Договір  про надання послуг є двосторонньо зобов`язувальним, оскільки і виконавець, і замовник наділені як правами, так і обов`язками. На виконавця покладено обов`язок надати послугу і надано право на одержання відповідної плати або відшкодування фактичних витрат, необхідних для виконання договору. Замовник, в свою чергу, зобов`язаний оплатити послугу і наділений правом вимагати належного надання послуги з боку виконавця.
За умовами правочину, укладеного між сторонами, відповідач зобов`язався надавати позивачу послуги з централізованого спостереження, реагування та обслуговування систем тривожної і охоронної сигналізації, встановлених на об`єкті, в якому знаходиться майно, що належить замовнику, а позивач у свою чергу зобов`язався здійснювати своєчасну оплату наданих відповідачем послуг.
Особливості та порядок провадження охоронної діяльності визначені Законом України  «Про охоронну діяльність».
Статтею 1 Закону України "Про охоронну діяльність" визначено термін  охорона  майна - діяльність з організації та практичного здійснення заходів  охорони,  спрямованих на забезпечення недоторканності, цілісності визначених власником і належних йому будівель, споруд, територій, акваторій, транспортних засобів, валютних цінностей, цінних паперів та іншого рухомого і нерухомого майна, з метою запобігання та/або недопущення чи припинення протиправних дій щодо нього, для збереження його фізичного стану, припинення несанкціонованого власником доступу до нього та забезпечення здійснення власником цього майна належних йому повноважень стосовно нього.
Згідно положень ч. 1 ст. 5 Закону України  «Про охоронну діяльність»  суб`єкт охоронної діяльності на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії надає такі охоронні послуги: 1)  охорона  майна громадян; 2)  охорона  майна юридичних осіб; 3)  охорона  фізичних осіб.
Суб`єкт охоронної діяльності надає послуги з  охорони  на підставі договору, укладеного із замовником у письмовій формі відповідно до законодавства (ч. 1 ст. 8 Закону України  «Про охоронну діяльність»).
Предметом даного спору є матеріально-правова вимога позивача про стягнення збитків  завданих неналежним виконанням договірних зобов`язань у загальній сумі; стягнення моральних (немайнових)  збитків.
Спір у даній справі стосується з`ясування питання наявності чи відсутності підстав для застосування до відповідача такого виду відповідальності як стягнення  збитків.
Відшкодування  збитків  є видом господарських санкцій, під якими розуміються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування котрих для нього настають несприятливі економічні наслідки.
Одночасно, для учасника господарських відносин, який потерпів від правопорушення, відшкодування  збитків  є способом захисту його прав та законних інтересів.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано  збитків  у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно з приписами ст. ст. 224, 225 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною. До складу  збитків,  що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково втрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала  збитків  внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала  збитків,  мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом, вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.
Для застосування такої міри відповідальності як стягнення  збитків  необхідною є наявність повного складу цивільного правопорушення, як то: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками; вина.
За твердженням позивача, неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором яке, зокрема полягає в незабезпеченні негайного виїзду працівників відповідача та несвоєчасне повідомлення органів Національної поліції, стало основною передумовою крадіжки та відповідно призвело до понесення позивачем  збитків.
Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
За положеннями ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, у вигляді відшкодування  збитків.
В розумінні статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. При цьому, розмір  збитків,  завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Стаття 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав визначає відшкодування  збитків  та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Отже, звертаючись з позовом про стягнення  збитків,  позивачем має бути доведено наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат саме такої поведінки - збитки (їх наявність та належним чином документово підтверджений розмір); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина заподіювача. Має бути доведено також, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи - наслідком такої протиправної поведінки.
Відсутність будь-якої з зазначених ознак виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування  збитків.
Судова колегія, з огляду на наявні матеріали справи, погоджується з висновками суду першої інстанції в частині того, що АО “Адекват Лойерс” не доведено суду належними, достатніми та допустимими доказами факту порушення та/або невиконання ТОВ “СБ “Карабінер-Сервіс” у спірних правовідносинах умов укладеного договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020.
Так, сторонами самостійно визначено умови договору охорони, позивачем за первісним позовом обрано контрагента за договором охорони на власний розсуд і в даному випадку відповідачем за первісним позовом не порушено своїх зобов`язань за договором, зокрема, в частині негайного направлення на охоронюваний об`єкт групи швидкого реагування та подальшого сповіщення про виявлення ознак правопорушень на об`єкті правоохоронних органів. Належних доказів зворотного матеріали справи не містять.
Місцевий господарський суд обґрунтовано зазначив, що задоволення чи незадоволення позивачем за первісним позовом якістю дій відповідача за первісним позовом в частині забезпечення охорони об`єкту при відсутності прямих доказів протиправної поведінки відповідача за первісним позовом - не створюють підстав для застосування до відповідача за первісним позовом такої міри відповідальності як стягнення матеріальних збитків, адже і у п.7.1.1 договору сторони поклали міру відповідальності в залежність від факту невиконання охоронною компанією своїх договірних зобов`язань належним чином, доказів зворотнього до суду не надано та в матеріалах справи такі докази відсутні. Прямих обов`язків для відповідача за первісним позовом діяти саме так, як очікував від нього позивач за первісним позовом, договір не містить.
Посилання в апеляційній скарзі на приписи Закону України «Про охоронну діяльність» та Ліцензійні умови провадження охоронної діяльності не спростовують вірних висновків суду першої інстанції не впливають на суть прийнятого рішення.
Стосовно доводів апеляційної скарги в частині порушення строку подання зустрічної позовної заяви, а також додаткових доказів по справі, судова колегія Південно-західного апеляційного господарського суду погоджується з доводами апелянта в цій частині. Разом з тим, відповідно до ч.2 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Враховуючи приписи ч. 2 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на те, що рішення суду першої інстанції в частині зустрічних позовних вимог не оскаржується, а порушення норм процесуального права не призвели до неправильного вирішення справи по суті, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги доводи апелянта в цій частині.
За таких обставин, місцевий господарський обґрунтовано відмовив у задоволенні позовних вимог АО “Адекват Лойерс” про стягнення матеріальної шкоди в порядку п.7.1.1 укладеного між сторонами договору №СКС-113/20 на охорону об`єкта за допомогою ПЦС від 14.08.2020.
Крім того, судова колегія Південно-західного апеляційного господарського суду погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Під немайновою шкодою, заподіяною юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв`язку з приниженням її ділової репутації, посяганням на фірмове найменування, товарний знак, виробничу марку, розголошенням комерційної таємниці, а також вчиненням дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до її діяльності.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
За приписами ч.1 ст. 91 та ст. 201 Цивільного кодексу України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині. Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя, честь, гідність і ділова репутація, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що в даному випадку Адвокатським об`єднанням “Адекват Лойерс” не доведено ані розмір моральної шкоди, ані факт того, що діями відповідача за первісним позовом завдано шкоду діловій репутації адвокатського об`єднання, ані того, в чому саме полягає моральна шкода, яка завдана Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс”). 
Позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження наведеного, доказів які б свідчили про приниження ділової репутації позивача або наявності втрат немайнового характеру, що настали у зв`язку з приниженням його ділової репутації, внаслідок дій відповідача.
З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про відсутність підстав для задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди АО «Адекват Лойерс».
Згідно зі статтею 17 Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").
Судова колегія вважає, що норми чинного законодавства місцевим господарським судом застосовані правильно, рішення відповідає приписам матеріального та процесуального права, а мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.
За таких обставин, апеляційна скарга Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс” на рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 задоволенню не підлягає, а рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 залишається без змін.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.
Керуючись ст.ст.  129,  269, 275,  276,   281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Адвокатського об`єднання “Адекват Лойерс” на рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Одеської області від 02.11.2021 по справі №916/276/21 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п.2 ч.3 ст. 286 ГПК України.

Головуючий суддя:                                                     Н.М. Принцевська

Судді:                                                                        Г.І. Діброва  
                                                                                             
                                                                                         А.І. Ярош