ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

15 грудня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/7612/21	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Малиш Н.І. (доповідач),
                               суддів:  Баранник Н.П., Щербака А.А.,     
за участю секретаря судового засідання Яковенко О.М. 
розглянувши  у відкритому судовому засіданні  в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Національної поліції України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року (суддя 1-ї інстанції Златін С.В.) у справі №160/7612/21 за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,- 
ВСТАНОВИВ:
13.05.2021р. позивач звернувся до суду з позовом до Національної поліції України  про визнання протиправним та скасування наказу Національної поліції України “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області” № 178 від 11.02.2021 року в частині застосування до полковника поліції ОСОБА_1 , начальника управління карного розшуку ГУНП в Дніпропетровській області, дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
Позовні вимоги обґрунтовані наступним тим, що оскаржуваний наказ не є обґрунтованим, не є зрозумілим, які саме протиправні дії вчинив позивач та в чого його провина. У  наказі перераховано лише норми чинних законодавчих актів України. Підставою для накладення дисциплінарного стягнення на поліцейського є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, негативних наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни; слідчий згідно КПК України несе відповідальність на законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Отже є невідомим, що стало підставою для проведення службового розслідування.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року позов задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідачем подано апеляційну скаргу в якій поросить скасувати рішення суду та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. 
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що судом першої інстанції невірно застосовані норми матеріального права, а також невірно надано оцінку обставинам справи. Так підставою для прийняття спірного наказу був висновок службового розслідування, а отже виданий на його реалізацію. Саме результатами службового розслідування встановлено неналежну організацію позивачем  оперативного супроводження у кримінальному провадженні. Дисциплінарне стягнення застосовано з урахуванням всіх матеріалів, та враховуючи дискреційні повноваження відповідача.
Позивачем не подано відзиву на апеляційну скаргу.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги. Суду зазначив, що службова характеристика позивача також, відповідно висновку службового розслідування була врахована при застосуванні дисциплінарного стягнення, що вбачається з висновку службового розслідування.
Представник позивача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції у задоволенні апеляційної скарги просив відмовити. Суду зазначив, що судом першої інстанції прийнято обґрунтоване рішення. Так відповідачем не доведено вчинення позивачем дисциплінарного  проступку, а питання обрання відповідальності здійснене без дотримання норм законодавства.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідачем було проведено службове розслідування, за наслідками якого складено висновок від 11.01.2021 року, який затверджено Головою Національної поліції України 11.01.2021 року.
Відповідно вказаному висновку встановлено, зокрема, що за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, пунктів 2, 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 пункту 5 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 року № 575, абзаців 1, 11, 12 розділу “Загальні функції” витягу з функціональних обов`язків № 3/41-1544 дск (функціональні обов`язки затвердженні начальником ГУНП у Дніпропетровській області від 11.02.2020 року № 3/41-179дск) застосувати до ОСОБА_1 , начальника управління карного розшуку ГУНП в Дніпропетровській області, дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Наказом Національної поліції України “Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області” № 178 від 11.02.2021 року застосовано до полковника поліції ОСОБА_1 , начальника управління карного розшуку ГУНП в Дніпропетровській області, дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Позивач не погоджуючись з наказом відповідача в частині застосування дисциплінарного стягнення, звернувся до суду з позовом про його скасування.
Суд першої інстанції задовольняючи позов, скасовуючи наказ в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо позивача, дійшов висновку, що в оскаржуваному наказі не вказано взагалі, які саме дії (бездіяльність) позивача призвели до того, що проведення досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні здійснювалось на неналежному рівні, та в чому вказані дії (бездіяльність) виявились, враховуючи, передбачені вимогами КПК України самостійність слідчих у своїй процесуальній діяльності та те, що саме слідчі несуть відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.  Позивач у кримінальному провадженні № 12020040660001115 не є слідчим та не входить до слідчої групи. За вказаних обставин відповідачем під час винесення оскаржуваного наказу не дотримано вимогу про індивідуальний характер дисциплінарного стягнення.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.
Спірні правовідносини Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), Закон України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018р. № 2337-VIII (надалі - Закон № 2337-VIII), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений міністром МВС України від 07.11.2018 № 893 (надалі - Порядок № 893).
Частиною 1 стаття 18 Закону № 580-VIII визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону № 580-VIII передбачені види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону № 580-VIII).
Закон № 2337-VIII визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 та 2 статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до п.3, 5 ч. 3 ст. 1 Закону № 2337-VIII ,службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ч.1 статті 12 Закону № 2337-VIII).
Статтею 13 Закону № 2337-VIII закріплено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина 1-3).
Як свідчать встановлені обставини справи, наказом Національної поліції України від 09.12.2020р. № 964 призначено проведення службового розслідування.
Підставою прийняття такого наказу передувало те, що за результатами проведення службового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області були застосовані дисциплінарні стягнення у вигляді доган до осіб, причетних до здійснення неналежного проведення досудового розслідування, порушення вимог кримінального процесуального законодавства та нормативно-правових актів під час розкриття та розслідування замаху на вбивство у кримінальному провадженні 312020040660001115, що сприяли до виникненню причин та умов настанню негативних наслідків. 
Однак незважаючи про проведене службове розслідування ГУНП в Дніпропетровській області, не було надано правової оцінки діям керівництва ГУНП в Дніпропетровській області та окремих його працівників щодо неналежного виконання службових обов`язків та вимог законодавства України.
За результатами проведеного службового розслідування відповідачем, 11.01.2021р. затверджений висновок.
Відповідно затверджених висновків, встановлено порушення  позивачем вимог Функціональних обов`язків (затвердженні начальником ГУНП у Дніпропетровській області від 11.02.2020 року № 3/41-179дск), абзаци 1, 11, 12 розділу “Загальні функції”, Пунктом 5 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 року № 575, та виразилось у незабезпеченні взаємодії управління з іншими структурними підрозділами ГУНП, територіальними органами та підрозділами поліції, внаслідок чого не забезпечено взаємодію оперативних підрозділів, слідчих підрозділів та УОТЗ ГУНП, що виразилось в тому, що рапорт від оперативного підрозділу та доручення слідчого на проведення радіотехнічних розвідок до УОТЗ ГУНП не надійшли, а вказані заходи  були проведені за ініціативою останніх, неповідомлення начальника кримінальної поліції про не вилучення у оператора мобільного зв`язку  певної інформації, тощо.
У зв`язку із встановленими вчинення дисциплінарного проступку, відповідно висновку, наголошено на застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
Наказом відповідача від 11.02.2021р. №178 застосовано зокрема до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Абзацами 1, 11, 12 розділу “Загальні функції” витягу з функціональних обов`язків № 3/41-1544 дск (функціональні обов`язки затвердженні начальником ГУНП у Дніпропетровській області від 11.02.2020 року № 3/41-179дск) передбачено, що ОСОБА_1 повинен:
здійснювати безпосереднє керівництво оперативно-службовою діяльністю управління, нести персональну відповідальність за належне виконання покладених на управління завдань і функцій, стан службової дисципліни, виконання вимог Положення “Про УКР” і повинен їх контролювати;
забезпечувати та контролювати належну взаємодію працівників УКР та під порядкових підрозділів із органами досудового розслідування, прокуратури, суду; доручає працівникам УКР ГУНП виконання доручень слідчих, контролювати проведення заходів;
забезпечувати взаємодію управління з іншими структурними підрозділами ГУНП, територіальними органами та підрозділами поліції області, іншими міністерствами, правоохоронними органами, громадськими об`єднаннями й організаціями, а також у встановленому порядку з правоохоронними органами іноземних держав, міжнародними організаціями і засобами масової інформації. 
Пунктом 5 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 року № 575 встановлено, що швидке та повне розслідування і розкриття кримінальних правопорушень досягається шляхом поєднання зусиль усіх органів та підрозділів поліції, забезпечення належного рівня їх взаємодії відповідно до вимог законодавства щодо отримання, збирання, накопичення та використання інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розслідуванню і розкриттю, що є невід`ємним завданням для всіх працівників поліції. Безпосередню організацію роботи зі збору інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події та факти, які можуть сприяти їх розслідуванню і розкриттю, та контроль за перевіркою зазначеної інформації здійснює керівник органу, підрозділу поліції.
Так до позивача застосовано дисциплінарне стягнення  за неналежну організацію оперативного супроводження у кримінальному провадженні, враховуючи посаду позивача, а отже доводи позивача та висновки суду першої інстанції про недоведеність відповідачем щодо порушення позивачем здійснення проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні на неналежному рівні, є помилковими.
Висновки службового розслідування в частині вчинення дисциплінарного проступку позивачем, у ході розгляду справи не спростовані.
Посилання позивача щодо невідомих підстав проведення такого службового розслідування відповідачем, колегія суддів відхиляє, оскільки позивачем надавались пояснення у ході проведення відповідачем службового розслідування, доказів необізнаності з наказом про його призначення, його оскарження, суду не надано. Також позивач не зазначає про порушення порядку проведення службового розслідування.
Крім того, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що висновок службового розслідування є лише складовою частиною службового розслідування. Підставою до притягнення є - власне, матеріали службового розслідування, факти і обставини які були встановленні під час проведення службового розслідування і все це узагальнено у висновку службового розслідування.
Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Оскільки  обрання дисциплінарного стягнення є дискреційними повноваженнями відповідача, обраний відповідачем вид дисциплінарного стягнення у вигляді догани прийнято відповідачем з урахуванням всіх обставин.
Таким чином, вищенаведене не було враховано судом першої інстанції, а апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції  скасуванню з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права. 
Керуючись ст.ст. 315, ст. 317, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Національної поліції України задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року у справі №160/7612/21 – скасувати та прийняти у справі нове судове рішення.
У задоволенні позову відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст 328, 329 КАС України.
Повне судове рішення складено 20 грудня 2021 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.І. Малиш 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      А.А. Щербак