УХВАЛА        
 
18 лютого 2022 року
м. Київ
 
справа № 243/3908/19
провадження № 61-21025ск21 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,                       Тітова М. Ю., 
 
вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 31 серпня              2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 23 грудня              2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун Віталій Валерійович, про розірвання спадкового договору,
 
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2019 року  ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун В. В., про розірвання спадкового договору.
Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від                   31 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Донецького апеляційного суду від 23 грудня 2020 року, позов ОСОБА_2   задоволено. 
Розірвано спадковий договір від 14 грудня 2018 року, укладений між ОСОБА_2 та  ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун В. В.
21 грудня 2021 року (згідно з відміткою на поштовому конверті) ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку повторно подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову   ОСОБА_2 .
Ухвалою Верховного Суду від 17 січня 2022 року наведені заявником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнано неповажними; касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме для надання клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із зазначенням інших причин пропуску указаного строку та надіслати уточнену редакцію касаційної скарги із зазначенням передбачених статтею 389 ЦПК України підстав касаційного оскарження.
 
У лютому 2022 року від ОСОБА_1 на адресу Верховного Суду надійшло клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст судового рішення йому було видано несвоєчасно (28 січня 2021 року), незважаючи на те, що із заявою про його отримання він звернувся заздалегідь. Також вважає, що судом мають бути враховані карантинні заходи, які запроваджені на території України.
 
Наведені обставини для поновлення строку на касаційне оскарження є аналогічними тим, які були наведені ОСОБА_1 при первинному зверненні з касаційною скаргою та які були визнані ухвалою Верховного Суду від 17 січня 2022 року неповажними.
 
Крім цього, заявник вказує, що пропуск строку на касаційне оскарження був зумовлений також тим, що з грудня 2020 року по теперішній час він постійно здійснює догляд за своїм дядьком - ОСОБА_3 , який має ряд хронічних хвороб та потребує стороннього догляду. Вважає, що суд має врахувати запроваджені карантинні заходи.
Розглядаючи клопотання  ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, Верховний Суд виходить із такого.
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Підстави пропуску строку на касаційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.
З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.
Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.
При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.
Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).
У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.
Із урахуванням наведених положень національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, зазначені                            ОСОБА_3 обґрунтування пропуску строку на касаційне оскарження судом не можуть бути визнані поважними, оскільки надані докази не підтверджують поважності причин пропуску строку на подання касаційної скарги і не є такими, які об`єктивно унеможливлювали подання касаційної скарги у визначений законом строк.
Щодо доводів заявника про запровадження на всій території України карантину Верховний Суд зазначає, що суд має право поновити процесуальний строк, пропущений як до запровадження, так і після закінчення карантину, якщо визнає причини такого пропуску поважними і такими, що зумовлені запровадженими обмеженнями. 
Тобто сам факт запровадження карантину не свідчить про наявність безумовних підстав для поновлення пропущеного процесуального строку без наведення заявником доводів про існування негативних обставин, які зумовлені карантинними обмеженнями і були перешкодою у вчиненні стороною процесуальних дій.
Оцінивши наведені ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження обставини, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, оскільки такі обставини не є об`єктивно непереборними та такими, що не залежали від волевиявлення заявника чи пов`язаними із перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Заявником не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що подати належно оформлену касаційну скаргу у строки, визначені процесуальним законом. 
Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Пунктом 4 частини другої статті 394 ЦПК України передбачено, що суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.
З урахуванням наведеного, оскільки заявник не навів поважних причин тривалого пропуску строку на касаційне оскарження, тому відсутні правові підстави для відкриття касаційного провадження у справі.
Керуючись статтями 393, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 31 серпня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 23 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун Віталій Валерійович, про розірвання спадкового договору.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                   Є. В. Коротенко
 
     А. Ю. Зайцев
 
     М. Ю. Тітов