Справа № 991/714/22
Провадження № 1-кс/991/724/22

УХВАЛА
3 лютого 2022 року 	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 розглянув скаргу ОСОБА_2 , представника АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

03.02.2022 Вищим антикорупційним судом отримано вказану скаргу. Відповідно до її змісту 25.01.2022 представник АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» звернувся до Національного антикорупційного бюро України (далі – НАБУ) із повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі – КК України). 26.01.2022 цю заяву зареєстровано у НАБУ.
Втім, станом на дату подання скарги, уповноважені особи НАБУ не внесли відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР).
Таким чином, представник ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), у якій просить зобов`язати уповноважену особу НАБУ невідкладно зареєструвати повідомлення акціонерного товариства, внести за ним відомості до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та через 24 години після внесення відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.
Дослідивши подану скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя робить висновок про необхідність її повернення з огляду на таке.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК статті скарга повертається, якщо, зокрема, скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
За результатами вивчення матеріалів скарги, слідчий суддя встановив, що вона не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
Предметна підсудність цього суду визначається статтею 33-1 КПК. Вона встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження, зокрема, передбачені в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
Примітка до ст. 45 КК України відносить до предметно підсудних цьому суду кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 КК України. У повідомленні про вчинення кримінального правопорушення згадується про цю статтю.
Разом з тим, для визнання провадження підсудним Вищому антикорупційному суду необхідним є й наявність однієї з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
Так, у пункті першому частини п`ятої статті 216 КПК визначені суб`єкти, щодо яких може здійснюватися кримінальне провадження. У повідомленні ж не вказується про таких осіб.
Пункт другий частини п`ятої статті 216 КПК визначає, що для того щоб справа була підсудна Вищому антикорупційному суду розмір предмета або завданої ним шкоди повинен у кримінальних правопорушеннях, передбачених ст. 364 КК України, у дві тисячі і більше разів перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).
Водночас, у повідомленні про вчинення злочину таких відомостей не вказується.
Злочин, ймовірно, вчинено у 2021 році. Згідно з ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2021 року становить 2270 грн. Шляхом здійснення математичного обрахунку, можна встановити, що для того щоб провадження було підсудне Вищому антикорупційному суду сума завданої шкоди або ж предмета кримінального правопорушення має у цьому випадку дорівнювати сумі не менше 4 540 000 грн (2270 ? 2000 = 4 540 000).
У повідомленні ж АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України» вказується, що службовими особами цього товариства за попередньою змовою групою осіб вчинено розтрату коштів в розмірі 1 800 000, 00 грн, що є меншою сумою від зазначеної у попередньому абзаці.
Таким чином, відсутня за таких обставин і умова, передбачена п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК.
Пункт третій частини п`ятої статті 216 КПК визначає обов`язковою умовою підсудності Вищому антикорупційному суду вчинення злочинів, передбачених ст. 369, ч. 1 ст. 369-2 КК України. Натомість матеріали провадження такої інформації не містять.
Підсумовуючи, у справі відсутні умови, визначені пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК. Тобто таке провадження не є підсудним Вищому антикорупційному суду і слідчий суддя не є уповноваженим здійснювати судовий контроль за бездіяльністю НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР. За встановлених обставин, скаргу слід повернути заявнику на підставі п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-скаргу ОСОБА_2 , представника АТ «Державна продовольчо-зернова корпорація України», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути особі, яка її подала;
-копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання такої скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1