ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/22253/21                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Пащенко К.С.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  22 грудня 2021 року                                                                                            м. Київ          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                                  Безименної Н.В.
суддів                                                                      Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради  про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И Л А:
Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом Київської міської ради, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради, що виразилася у листі №057-08/Ш-2916-17312 від 19 липня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання щодо надання дозволу на відведення та передачу у власність земельної ділянки;
- зобов`язати Київську міську раду надати ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій, дозвіл на розробку землеустрою щодо відведення та передачу у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в межах громадської організації "Товариство індивідуальних забудовників "Десенка" у Деснянському районі м. Києва, між річкою Десенка та селом Троєщина, кадастровий номер 8000000000:62:481:0001.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та передати справу на розгляд до суду першої інстанції. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позовну заяву з засвідченими копіями документів було направлено на адресу суду першої інстанції разом із супровідним листом на виконання вимог ухвали суду від 03.08.2021 у справі №640/21508/21 про залишення позову без руху.
Відповідач відзив на апеляційну скаргу не подавав. Будь-які його письмові пояснення в матеріалах справи відсутні.
Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). 
Згідно з ч.2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5 - 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Беручи до уваги, що позивачем в апеляційному порядку оскаржується ухвала про повернення позовної заяви, яка зазначена в п.3 ч.1 ст.294 КАС України, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.ст.311-312 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, дійшов висновку, що 02 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Київської міської ради в якій просив суд визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради, що виразилася у листі №     057-08/Ш-2916-17312 від 19 липня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання щодо надання дозволу на відведення та передачу у власність земельної ділянки, та зобов`язати Київську міську раду надати ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій, дозвіл на розробку землеустрою щодо відведення та передачу у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в межах громадської організації "Товариство індивідуальних забудовників "Десенка" у Деснянському районі м. Києва, між річкою Десенка та селом Троєщина, кадастровий номер 8000000000:62:481:0001. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 серпня 2021 року у справі №640/21508/21 позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та останньому наданий строк для усунення недоліків, що є підставою для повернення позовної заяви, відповідно до п.5 ч.4 ст.169 КАС України.
За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку колегія суддів доходить наступних висновків.
Відповідно до п.5 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.
Судом першої інстанції встановлено та визнається позивачем, що ОСОБА_1 02.08.2021 подано до Окружного адміністративного суду міста Києва позов до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльності Київської міської ради, що виразилася у листі №057-08/Ш-2916-17312 від 19 липня 2021 року про відмову у задоволенні клопотання щодо надання дозволу на відведення та передачу у власність земельної ділянки та про зобов`язання Київської міської ради надати ОСОБА_1 , як учаснику бойових дій, дозвіл на розробку землеустрою щодо відведення та передачу у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в межах громадської організації "Товариство індивідуальних забудовників "Десенка" у Деснянському районі м. Києва, між річкою Десенка та селом Троєщина, кадастровий номер 8000000000:62:481:0001.
Таким чином, під час перевірки адміністративного позову ОСОБА_1 судом встановлено факт подання позивачем іншого позову до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав, щодо якого не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду, що є прямою підставою для повернення позову відповідно до п.5 ч.4 ст.169 КАС України.
Суд відхиляє посилання скаржника на подання ним такого позову на виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 серпня 2021 року у справі №640/21508/21 про залишення першої позовної заяви без руху, оскільки вказаною ухвалою у позивача вимагалось подання копій доданих до позову документів, засвідчених належним чином, в той час, як позивач подав до суду нову позовну заяву, датовану 05.08.2021, тобто подав новий позов до цього самого відповідача з тим самим предметом та з однакових підстав.
Також позивачем не надано жодних доказів на підтвердження обставини щодо направлення відповідних документів на виконання вимог ухвали про залишення первинного позову без руху саме із супровідним листом, а тому такі обґрунтування відхиляються судом як непідтверджені належними та допустимими доказами.
З наведеного вбачається, що позивачем було подано два тотожні позови до одного і того самого відповідача з однаковими позовними вимогами та за ідентичних підстав, внаслідок чого у суду першої інстанції були наявні визначені п.5 ч.4 ст.169 КАС України підстави для повернення позовної заяви.
З набранням чинності Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 15 грудня 2017 року, усунуто прогалини в законодавстві в питанні впливу з боку сторін на вибір суддів шляхом подання численної кількості тотожних позовів.
Зокрема, на запобігання маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями спрямовані приписи ст.169  та ст.45 КАС України.
Під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, Європейський Суд з прав людини розуміє таке його використання, що спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, що суперечить принципу правової визначеності. Суд вказав, що «існує велика кількість змішування таких категорій як зловживання процесуальним правом і реалізація процесуальних прав». У ряді випадків ЄСПЛ наголосив, що подання суду завідомо безпідставних позовів, оскарження судових рішень при повному усвідомленні їх правильності, порушення перед судом безцільних клопотань лише для затягування процесу, є зловживанням правом.
Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мушта проти України» (заява №8863/06) зазначив, що «за виключенням екстраординарних випадків, заява може бути відхилена у зв`язку із зловживанням, якщо її свідомо обґрунтовано неправдивими фактами» (рішення у справі «Варбанов проти Болгарії» (Varbanov v. Bulgaria), №31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) та підкреслив, що «право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями».
Частиною 1 ст.45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з п.2 ч.2 ст.45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями
Відповідно до ч.3 ст.45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Дії позивача щодо подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав є зловживанням позивачем його процесуальними правами.
На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.
Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року про повернення позовної заяви - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Текст постанови виготовлено 22 грудня 2021 року.

Головуючий суддя                                                                                Н.В.Безименна
Судді                                                                                                    Л.В.Бєлова
                                                                                                    А.Ю.Кучма