Ухвала
05 квітня 2022 року
м. Київ
справа № 305/2278/19
провадження № 61-2866ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Черняк Ю. В. 
розглянув касаційну скаргу Державного підприємства «Великобичківське лісомисливське господарство» на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 березня 2021 року та постанову  Закарпатського апеляційного суду від 12 січня 2022 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Державного підприємства «Великобичківське лісомисливське господарство» про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Великобичківське лісомисливське господарство» (далі - ДП «Великобичківське лісомисливське господарство») про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди. 
Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 березня
2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. 
Визнано незаконним наказ ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» № 339/к від 01 листопада 2019 року про звільнення з роботи ОСОБА_1 з посади майстра лісу Костилівського лісництва ДП «Великобичківське лісомисливське господарство».
Визнано незаконним наказ ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» № 386/к від 12 грудня 2019 року про внесення змін до наказу від 01 листопада 2019 року № 339/к.
Поновлено  ОСОБА_1 на посаді майстра лісу Костилівського лісництва 
ДП «Великобичківське лісомисливське господарство».
Стягнуто з ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з
01 листопада 2019 року до 05 березня 2021 року у розмірі 108 264 грн.
Стягнуто з ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. 
Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі допущено до негайного виконання.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 12 січня 2022 року апеляційну скаргу ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» залишено без задоволення. Рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від
19 березня 2021 року залишено без змін.
21 лютого 2022 року ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 березня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 12 січня 2022 року.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Закарпатського апеляційного суду від 12 січня 2022 року складено
21 січня 2022 року, а оприлюднено 03 лютого 2022 року.
Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Постанову Закарпатського апеляційного суду прийнято 12 січня 2022 року, повний текст складено 21 січня 2022 року, останнім днем строку на касаційне оскарження судового рішення з дня складення повного судового рішення є 
20 лютого 2022 року (неділя), а враховуючи вихідні дні, тридцятиденний строк закінчується - 21 лютого 2022 року.  
За викладених обставин касаційна скарга ДП «Великобичківське лісомисливське господарство» подана в передбачений законом строк. 
Проте, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України 
від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 
01 листопада 2011 року, з подальшими змінами. 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 
1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у  
м. Києві/Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Згідно із частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у грудні 2019 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня
2019 року.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2019 року становив 1 921 грн.
Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921 * 0,4 = 768,40) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1 921 * 5 = 9 605), та немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (редакція закону на момент подачі позовної заяви). Закон пов`язує сплату судового збору за подачу касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.
Ураховуючи характер спору, розмір ставки судового збору за подання до суду касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди) - 3 073,60 грн ((768,40+768,40)*200%) та вимоги немайнового характеру (про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі) - 1 536,80 грн
(768,40* 200%).
Отже, судовий збір підлягає сплаті за подання касаційної скарги у розмірі 
4 610,40 грн (3 073,60+1 536,80)
Таким чином, заявнику необхідно сплатити 4 610,40 грн.
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 
392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Державного підприємства «Великобичківське лісомисливське господарство» на рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 19 березня 2021 року та постанову  Закарпатського апеляційного суду від 12 січня 2022 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                             Ю. В. Черняк