У Х В А Л А        
31 січня 2022року
м. Київ
справа № 761/15681/20
провадження № 61-17363ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 вересня 2021 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: спеціальний представник Діючого голови Організації з безпеки і співробітництва в Європі в Україні Хайди Грау, Міністерство з питань тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб України, Президент України Зеленський Володимир Олександрович, про визнання нечинним протоколу засідання тристоронньої контактної групи в Мінську від 11 березня 2020 року, порушення нормативно-правового акта, відсутність ратифікації, порушення конституційних прав,
ВСТАНОВИВ:
21 жовтня 2021 року до Верховного Суду подано касаційну скаргу 
 ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 14 вересня 
2021 року.
Ухвалою Верховного Суду від 05 листопада 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надання заяви про поновлення строку з належними доказами поважності пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення та доказів сплати судового зборув розмірі 454,00 грн.
Ухвала Верховного Судувід 05 листопада 2021 року отримана заявником 
25 листопада 2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
У січні 2022 року на виконання вимог ухвали заявник надіслав до Верховного Суду клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із карантинними заходами в Україні. Окрім того, у вказаному клопотання заявник зазначає, що поштове повідомлення про вручення заявнику 28 вересня 
2021 року копії оскаржуваного судового рішення знаходиться у матеріалах справи. 
За змістом частини сьомої статті 394 ЦПК України та відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі, в якій вирішує питання про витребування матеріалів справи. 
Таким чином, оскільки касаційна скарга  ОСОБА_1 містить недоліки, Верховний Суд не вирішував питання про витребування матеріалів справи, а отже позбавлений можливості перевірити дату отримання ухвали Київського апеляційного суду від 14 вересня 2021 року.
З урахуванням наведеного, заявнику необхідно звернутися із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження та надіслати на адресу суду належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави з відповідними доказами.
Окрім того, вивчивши доводи клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про те, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на таке
Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може своєю ухвалою за його клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Заявником не надано належних доказів на підтвердження того, що 5 відсотків розміру річного доходу заявника за 2020 рік не перевищує розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги, а тому відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).
Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення заявника від сплати судового збору або відстрочення його сплати, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан.
Наведені заявником доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 454,00 грн.
Враховуючи викладене вище, зазначений в ухвалі Верховного Суду 
від 05 листопада 2021 строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.
Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України, 
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Продовжити  ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги до 04 березня 2022року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. 
Якщо заяву про поновлення строку касаційного оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для його поновлення визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                   В. М. Коротун