Ухвала
 
14 лютого 2022 року
м. Київ
 
справа № 450/4257/20
провадження № 61-17706 сво 21
 
Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач), 
суддів: Грушицького А. І., Гулька Б. І., Крата В. І., Погрібного С. О., 
Фаловської І. М., Червинської М. Є., 
 
розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 
до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області 
Пиця Андрія Андрійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, витребування майна із чужого незаконного володіння за касаційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області 
Пиця Андрія Андрійовича на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 01 березня 2021 року у складі судді Мусієвського В. Є. та постанову Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року 
у складі колегії суддів: Ніткевича А. В., Бойко С. М., Копняк С. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області (далі - приватний виконавець) Пиця А. А., Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - 
ДП «СЕТАМ»), ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, витребування майна із чужого незаконного володіння.
В обґрунтування позовних вимог зазначав, що 17 липня 2008 року між ним 
та закритим акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» 
(далі - ЗАТ КБ «ПриватБанк»), після зміни назви - акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк», банк), 
було укладено кредитно-заставний договір № LVН9А800000118, за яким 
він отримав кредит у розмірі 21 219,55 доларів США під 16,92 % річних 
із кінцевим терміном повернення до 16 липня 2013 року. На забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 17 липня 2008 року він передав у заставу банку автомобіль «Mitsubishi Pajero Sport», номерний знак НОМЕР_1 .
26 жовтня 2017 року приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Завалієв А. А. вчинив виконавчий напис за реєстровим № 10190, за яким запропоновано стягнути з нього на користь банку заборгованість за вищезгаданим кредитно-заставним договором у розмірі 115 889,14 доларів США. 
На підставі вказаного виконавчого напису 25 лютого 2020 року приватним виконавцем Пицем А. А. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 61389889. У процесі здійснення виконавчого провадження приватний виконавець описав та арештував належну йому земельну ділянку, площею 0,1536 га, кадастровий номер 4623681200:01:002:0014, розташовану у селі Виннички Пустомитівського району Львівської області. 
08 квітня 2020 року ДП «СЕТАМ» провело електронні торги, на яких було реалізовано спірну земельну ділянку за 196 800,00 грн. Переможцем торгів визнано учасника ОСОБА_2 , про що свідчить протокол проведення електронних торгів від 08 квітня 2020 року № 473508. 
Проте, рішенням Печерського районного суду м. Києва від 04 лютого 
2020 року у справі № 757/7373/19-ц, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2020 року, вищезгаданий виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого здійснювалася процедура продажу майна на електронних торгах, було визнано таким, що не підлягає виконанню. 
З урахуванням наведеного, ОСОБА_1 просив суд: визнати недійсними електронні (прилюдні) торги з продажу арештованого майна згідно 
з протоколом проведення електронних торгів від 08 квітня 2020 року 
№ 473508, а саме земельної ділянки, площею 0,1536 га, кадастровий номер 4623681200:01:002:0014, розташованої за адресою: Львівська область, Пустомитівський район, село Виннички; витребувати у ОСОБА_2 
на свою користь указану земельну ділянку.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області 
від 01 березня 2021 року позов задоволено. 
Визнано недійсними електронні (прилюдні) торги з продажу арештованого майна згідно з протоколом проведення електронних торгів від 08 квітня 2020 року № 473508, реєстраційний номер лоту 411723, а саме земельної ділянки, призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських споруд, площею 0,1536 га, кадастровий номер 4623681200:01:002:0014, розташованої за адресою: Львівська область, Пустомитівський район, село Виннички. 
Витребувано у ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 земельну ділянку, призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку 
і господарських споруд, площею 0,1536 га, кадастровий номер 4623681200:01:002:0014, розташовану за адресою: Львівська область, Пустомитівський район, село Виннички. 
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, 
яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. 
Оскільки виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого здійснювалася процедура продажу нерухомого майна на електронних торгах, визнаний 
у судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, до проведення торгів, а зі скасуванням такого виконавчого напису втрачаються ті правові наслідки, які з нього випливають, то наявні підстави для визнання оспорюваних торгів недійсними, що узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 20 січня 2021 року у справі 
№ 127/14089/18 (провадження № 61-15073св19). 
Крім того, витребування майна шляхом віндикації застосовується 
до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником 
і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває 
у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, 
коли за власником зберігається право на витребування свого майна 
від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна 
з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. Застосовуючи положення частини другої статті 388 
ЦК України про те, що майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане в порядку, встановленому для виконання судових рішень, суд повинен мати на увазі, що позов власника про витребування майна в особи, яка придбала його в результаті електронних торгів, проведених в порядку, встановленому для виконання судових рішень, підлягає задоволенню лише у тому разі, якщо торги були визнані недійсними, оскільки відповідно до частини першої статті 388 ЦК України власник має право витребувати майно, яке вибуло з володіння поза його волею, і в добросовісного набувача. 
Спірна земельна ділянка була реалізована на електронних торгах на підставі виконавчого напису нотаріуса, який не підлягав виконанню, тому у розумінні положень статті 388 ЦК України таке майно вибуло з володіння позивача поза його волею, що відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2020 року у справі № 639/7253/18 (провадження № 61-1287св20). 
 
Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції 
Постановою Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року апеляційні скарги приватного виконавця Пиця А. А., ДП «СЕТАМ» залишено без задоволення. 
Рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 01 березня 2021 року залишено без змін.
Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що висновки районного суду по суті вирішення спору є правильними, підтверджуються наявними 
у справі доказами, яким суд дав належну правову оцінку. Приватний виконавець та організатор торгів - ДП «СЕТАМ», які у даному випадку 
є продавцями, не мали права відчужувати земельну ділянку боржника, оскільки процедура реалізації майна за виконавчим написом нотаріуса, 
який судовим рішенням визнано таким, що не підлягає виконанню, не може вважатися легітимною та порушує законні права та інтереси позивача, якого протиправно позбавлено права власності на майно. 
Суд апеляційної інстанції вказав, що доводи апеляційних скарг про те, 
що на час проведення прилюдних торгів, тобто 08 квітня 2020 року, вищезгадане рішення Печерського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року у справі №757/7373/19-ц, не набрало законної сили, а тому 
на момент реалізації спірного майна виконавчий напис підлягав виконанню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, оскільки оспорювані торги проведені на підставі виконавчого документа, який 
не підлягав виконанню з моменту його вчинення. 
У цій частині апеляційним судом враховано правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах: від 07 листопада 2018 року у справі 
№ 712/1317/14-ц (провадження № 61-22566св18); від 12 грудня 2018 року 
у справі № 759/18852/14-ц (провадження № 61-21320св18); від 07 лютого 2019 року у справі № 522/1516/15-ц (провадження № 61-25870св18); 
від 03 липня 2019 року у справі № 372/4917/13 (провадження 
№ 61-11606св18); від 19 серпня 2020 року у справі № 202/1698/17 (провадження № 61-6431св20).
Крім того, оскільки оспорювані електронні торги є недійсними, правильними є висновки суду першої інстанції щодо наявності правових підстав 
для витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 у порядку, визначеному частиною першою 
статті 388 ЦК України.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
У жовтні 2021 року приватний виконавець Пиць А. А. подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення й ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
В обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на те, що суди попередніх інстанцій застосували норми права 
без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду, а також 
вказує на необхідність відступлення від інших висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду (пункти 1, 2 частини другої статті 389 ЦПК України).
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової 
палати Касаційного цивільного суду від 03 листопада 2021 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано її матеріали 
з Пустомитівського районного суду Львівської області.
У грудні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 грудня 2021 року справу призначено 
до судового розгляду. Відмовлено у задоволенні клопотання ДП «СЕТАМ» про розгляд справи у судовому засіданні за участю його представника.
УхвалоюВерховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2022 року справупередано 
на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, не знайшовши підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
 
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 
Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій 
не врахували правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19), а також у постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду: від 25 лютого 2020 року у справі № 161/4005/19 (провадження № 61-16985св19); від 12 жовтня 2020 року 
у справі № 206/4592/17 (провадження № 61-3009св19); від 11 березня 
2021 року у справі № 644/8749/18 (провадження № 61-14428св20).
Вказує, що оскаржувані позивачем торги із реалізації нерухомого майна, належного йому на праві власності, відбулися у квітні 2020 року, 
а судове рішення про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, хоча і ухвалено до проведення торгів, але набрало законної сили після перегляду в апеляційному порядку, тобто у вересні 2020 року, а тому 
на момент проведення торгів виконавчий напис підлягав виконанню. 
При цьому подальше визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не впливає на дійсність торгів. 
Крім того, позивач взагалі не вказував на порушення порядку реалізації арештованого майна, які могли мати місце при проведенні торгів і вплинули на їх результат. При цьому дії приватного виконавця Пиць А. А. 
не є предметом розгляду даного спору, оскільки такі оскаржуються 
в порядку адміністративного судочинства. 
Також зазначає, що необхідно відступити від правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду: від 07 листопада 2018 року у справі 
№ 712/1317/14-ц (провадження № 61-22566св18); від 12 грудня 2018 року 
у справі № 759/18852/14-ц (провадження № 61-21320св18); від 07 лютого 2019 року у справі № 522/1516/15-ц (провадження № 61-25870св18);
від 03 липня 2019 року у справі № 372/4917/13 (провадження 
№ 61-11606св18); від 19 серпня 2020 року у справі № 202/1698/17 (провадження № 61-6431св20), оскільки існують протилежні правові висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду 
від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження 
№ 14-529цс19), а також у постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду: від 25 лютого 2020 року у справі № 161/4005/19 (провадження № 61-16985св19); від 12 жовтня 2020 року у справі 
№ 206/4592/17 (провадження № 61-3009св19); від 11 березня 2021 року 
у справі № 644/8749/18 (провадження № 61-14428св20). 
 
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу 
У грудні 2021 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду відзив 
на касаційну скаргу, в якому вказує, що її доводи є безпідставними, 
не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, а тому просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
У грудні 2021 року ДП «СЕТАМ» також подало до Верховного Суду відзив 
на касаційну скаргу, в якому просило її задовольнити, оскаржувані судові рішення скасувати й ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
 
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Ухвала Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 січня 2022 року про передачу справи 
на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду мотивована необхідністю відступлення від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у раніше ухваленій постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 жовтня 2020 року у справі 
№ 206/4592/17 (провадження № 61-3009св19).
У справі, яка переглядається Верховним Судом, встановлено, що 17 липня 2008 року між банком та ОСОБА_1 було укладено кредитно-заставний договір № LVН9А800000118, за яким позичальник отримав кредит у розмірі 21 219,55 доларів США під 16,92 % річних із кінцевим терміном повернення до 16 липня 2013 року, на забезпечення виконання якого цього самого дня ОСОБА_1 передав у заставу банку автомобіль «Mitsubishi Pajero Sport», номерний знак НОМЕР_1 .
26 жовтня 2017 року за заявою АТ КБ «ПриватБанк» приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу Завалієвим А. А. вчинено виконавчий напис за реєстровим № 10190, за яким запропоновано стягнути з ОСОБА_1 на користь банку заборгованість за вищезгаданим кредитно-заставним договором у розмірі 115 889,14 доларів США. 
25 лютого 2020 року приватний виконавець Пиць А. А. виніс постанову 
про відкриття виконавчого провадження № 61389889 із примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 10190.
Постановою про опис та арешт майна боржника від 27 лютого 2020 року 
у межах виконавчого провадження № 61389889 приватний виконавець Пиць А. А. наклав арешт на належну ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 0,1536 га, кадастровий номер 4623681200:01:002:0014, розташовану у селі Виннички Пустомитівського району Львівської області.
У подальшому, на замовлення приватного виконавця 08 квітня 2020 року 
ДП «СЕТАМ» провело електронні торги, на яких реалізувало вказану земельну ділянку за ціною 196 800,00 грн. Переможцем торгів визнано учасника ОСОБА_2 , про що свідчить протокол проведення електронних торгів від 08 квітня 2020 року № 473508. 
Проте, рішенням Печерського районного суду міста Києва від 04 лютого 
2020 року у справі № 757/7373/19-ц, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 вересня 2020 року, виконавчий напис нотаріуса за реєстровим № 10190, на підставі якого здійснювалася процедура продажу майна на електронних торгах, було визнано таким, 
що не підлягає виконанню.
У вищевказаній постанові Верховного Суду у складі колегії судів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 жовтня 2020 року у справі № 206/4592/17 (провадження № 61-3009св19), в якій вирішувався спір 
про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації арештованого майна та на яку посилається заявник у касаційній скарзі, Верховний Суд у складі колегії судів Першої судової палати Касаційного цивільного суду погодився 
з висновками судів попередніх інстанцій про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. При цьому правовою підставою визнання недійсними прилюдних торгів позивач зазначав проведення аукціону 
на підставі виконавчого напису нотаріуса без належних на те правових підстав у зв`язку із визнанням його таким, що не підлягає виконанню.
Верховний Суд у складі колегії судів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вказав, що, встановивши, що на момент вчинення державним виконавцем виконавчих дій, виконавчий документ, на підставі якого державний виконавець відкрив виконавче провадження 
про звернення стягнення на належний позивачеві автомобіль, наклав арешт на зазначений транспортний засіб, здійснив його оцінку та передав 
на реалізацію на прилюдних торгах, був чинним та, що оскарження дій державного виконавця, вчинених до призначення публічних торгів, підлягають оскарженню в порядку, визначеному Законом України 
«Про виконавче провадження», і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, які за своєю правовою природою відносяться до угод купівлі-продажу, на вимоги про визнання яких недійсними з підстав порушення правил проведення торгів розповсюджуються загальні 
правила, визначені частинами першою-третьою та шостою статті 203, 
частиною першою статті 215 ЦК України. 
Передаючи дану справу на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, 
не погоджуючись із вищенаведеним правовим висновком, вказує, 
що Верховним Судом сформовано іншу правову позицію щодо застосування норм права (статей 203, 215 ЦК України) у подібних правовідносинах, а саме про можливість визнання недійсними електронних торгів, проведених 
на підставі виконавчого напису нотаріуса, який в подальшому визнаний 
у судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, так як зі скасуванням виконавчого напису втрачаються ті правові наслідки, які були передбачені. 
Указаний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду: 
від 07 листопада 2018 року у справі № 712/1317/14-ц (провадження 
№ 61-22566св18); від 12 грудня 2018 року у справі № 759/18852/14-ц (провадження № 61-21320св18); від 07 лютого 2019 року у справі 
№ 522/1516/15-ц (провадження № 61-25870св18); від 03 липня 2019 року 
у справі № 372/4917/13 (провадження № 61-11606св18); від 23 грудня 
2020 року у справі № 639/7253/18 (провадження № 61-1287св20); від 20 січня 2021 року у справі № 127/14089/18 (провадження № 61-15073св19), 
які враховано судами попередніх інстанцій при вирішенні спору у цій справі.
У частині другій статті 403 ЦПК України визначено, що суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає                   за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права                      у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.
Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність 
у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.
Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини 
і основоположних свобод 1950 року.
Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.
З урахуванням наведеного, справа підлягає прийняттю до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
З огляду на вказане справа розглядатиметься Об`єднаною палатою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними                у ній матеріалами та без проведення судового засідання (у письмовому провадженні). 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
Прийняти до розгляду справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Пиця Андрія Андрійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, витребування майна із чужого незаконного володіння за касаційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області 
Пиця Андрія Андрійовича на рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 01 березня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року.
Призначити справу до розгляду Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Головуючий   Судді:	Д. Д. Луспеник   А. І. Грушицький   Б. І. Гулько   В. І. Крат   С. О. Погрібний   І. М. Фаловська   М. Є. Червинська