Ухвала
03 лютого 2022 року
м. Київ
 
справа № 203/3487/19
провадження № 61-810ск22 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М. розглянувши касаційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 06 жовтня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 грудня 2021 року у справі за позовом Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, третя особа з самостійними вимогами - ОСОБА_1 , про визнання особи такою, що втратила право користування ліжко-місцем та за позовом третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстраційного обліку,
ВСТАНОВИВ:
11 січня 2022 року ОСОБА_1 з пропуском строку на касаційне оскарження подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 06 жовтня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 грудня 2021 року щодо закриття провадження у вказаній справі.
У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_1 під час оголошення постанови не була присутня, повний текст оскарженого судового рішення не отримувала, ознайомилась з постановою 16 грудня 2021 року після її оприлюднення в ЄДРСР. 
Згідно частин другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена              з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (касаційна скарга залишається без руху                                  з наданням строку для виправлення її недоліків), про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею                          у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє                       у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.
До касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору  у встановлених порядку і розмірі (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
У касаційній скарзі викладено клопотання про звільнення від сплати судового збору.
ОСОБА_1 свою вимогу мотивує тим, що перебуває у декретній відпустці по догляду за другою дитиною ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скрутному майновому становищі, чоловік тимчасово не працює, перебуває на обліку в центрі зайнятості. Зазначені обставини підтверджує копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 та довідкою Токмацької міськрайонної філії Запорізького обласного центру зайнятості від 12 жовтня 2021 року № 1332.  
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних                з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку    і розмірі.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Враховуючи те, що ОСОБА_1 не надала належних доказів на підтвердження свого майнового стану за попередній календарний рік. Не доведено й наявності інших підстав для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір». Тому клопотання задоволенню не підлягає.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 01 січня 2022 року відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», прожитковий мінімум на працездатну особу складає                                      2 481,00 грн.
Особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно надати докази, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 496,20 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду                               у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                                                   м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду касаційної інстанції відповідний документ.
Керуючись статтями 185, 260, 392, 390, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 06 жовтня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 грудня 2021 року залишити без руху.
Надати  ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                             М. М. Русинчук