ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/4863/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Костенко Д.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  14 грудня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: суддів Губської Л.В., Епель О.В., секретар судового засідання Романович І.І., за участі представника позивача Омельчука В.С., представника відповідача  Диби Ю.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 р. у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку

                                                  В С Т А Н О В И В :
          
          Історія справи.
          22.03.2019 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID: UA-2018-09-28-000302-b) за предметом закупівлі "Поточний ремонт приміщень виробничої будівлі по транспортній службі за адресою: пров. Електриків, 17 (ДК 021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)" від 05.03.2019 у частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема порушення ч.3 ст.17  та п.2 ч.2 ст.22, абз. першого ч.4 ст.36    Закону України "Про публічні закупівлі" (надалі - Закон № 922), а також зобов`язання вчинити дії щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку (ідентифікатор моніторингу UA-М-2018-10-31-000594).
          Позовні вимоги мотивовано тим, що спірний висновок не відповідає вимогам положенням діючого законодавства. 
          Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.10.2019 у задоволені позовних вимог відмовлено.
          Приймаючі вказане рішення суд першої інстанції зазначив, що відповідач під час проведення моніторингу закупівлі позивачем послуг з регенерації трансформаторної оливи, ремонту арматури обґрунтовано встановив, що останнім були порушені вимоги ч. 3 ст.  17  та п. 2 ч. 2 ст.  22    Закону № 922, внаслідок чого висновок відповідача від 05.03.2019 №82 є правомірним, а позовні вимоги не є обґрунтованими.
          Зокрема, суд першої інстанції закцентував, що відповідачем під час проведення моніторингу закупівлі було встановлено, що  замовник 15.11.2018 уклав договір про закупівлю послуг №273/3318 з переможцем    ТОВ "Спец-Монтаж Київ" вартістю 817993,20 грн. з ПДВ. При цьому, відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, остаточна пропозиція переможця становить 865892,68 грн. з ПДВ, тобто умови укладеного договору про закупівлю послуг відрізняються від змісту тендерної пропозиції ТОВ "Спец-Монтаж Київ", що є порушенням вимоги ч. 4  ст. 36 Закону №922. 
          Позивач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.  
Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви. 
          Апелянт наполягає, що приписами п.7 ч.2 ст.22 Закону № 922 визначено, що тендерна документація повинна містити, зокрема проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов. 
          Також апелянта вказав, що відомості передбачені п.8 ч.2 ст.17 Закону № 922 містяться у відкритому реєстрі, доступ до якого є вільним, враховуючи приписи ч.3 ст.17 Закону № 922, вимагання таких відомостей від учасників процедури закупівлі не є обов`язковим, що цілком відповідає приписам законодавства та усталеній судовій практиці.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому підтримує висновки суду першої інстанції. 
Позивач подав до суду письмову відповідь на відзив відповідача, в якій послався на судову практику Верховного Суду. 
В судовому засіданні представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги, представник відповідача заперечував проти її задоволення.
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги зазначає наступне. 

Обставини встановлені судом.
Судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що на підставі наказу Державної аудиторської служби України від 07.02.2019 №33 "Про початок моніторингу закупівель" розпочато моніторинг процедури закупівлі    в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель ID:UA-2018-09-28-000302-b.
За результатами моніторингу складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 05.03.2019 року №82(а.с.12). 
У вказаному висновку зазначено: предмет закупівлі: поточний ремонт приміщення виробничої будівлі по транспортній службі за адресою провулок Електриків, 17 Києв.
Констатуюча частина Висновку має наступні відомості: предметом аналізу були питання визначення предмета закупівлі, відповідність вимогам тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляд тендерної пропозиції, своєчасність укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умовами договору умовам тендерної пропозиції переможця. 
Відповідачем під час моніторингу проводився аналіз наступних документів: річний план закупівель на 2018 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерно» від 27.09.2018 № 449, тендерну пропозицію переможця торгів ТОВ «Спец-Монтаж Київ», витяг з протоколу засідання тендерного комітету  комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерно» від 26.10.2018 № 625, повідомлення про намір укласти договір, договір про закупівлю послуг від 15.11.2018 № 273/33-18, звіт про виконання. 
Відповідач у констатуючій частині спірного Висновку вказує виявлені порушення: 
- «тендерна документація не містить вимоги щодо надання учасниками торгів інформації в довільній формі про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції, визначених у п.8 ч.1 ст. 17 Закону та щодо надання учасником-переможцем торгів інформації про відсутність підстав, передбачених п.2 ч.1 ст.17 Закону, що є порушенням ч.3 ст.17 та п.2 ч.2 ст.22 Закону»;  
- «… оцінка тендерної пропозиції електронною системою закупівель автоматично здійснена 18.10.2018, при цьому замовник прийняв рішення про визнання переможця ТОВ «Спец-Монтаж Київ» лише 16.10.208, що є порушенням ч.4 ст.28 Закону.», 
- «замовник 15.11.2018 уклав договір про закупівлю послуг № 273/33-18  з переможцем ТОВ «Спец-Монтаж Київ» вартістю 817993.20 з ПДВ, при цьому відповідно до інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, остаточна пропозиція переможця 865892.68грн. з ПДВ, а повідомлення про внесення змін до договору відсутні, тому замовник уклав договір умови якого відрізняються від змісту тендерної пропозиції, що є порушенням вимог абзацу 1 ч.4 ст. 36 Закону, і відповідно до ст..37 цього Закону договір є нікчемним».
У Висновку відповідач робить наступний висновок: за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення норм ч. 3 ст.  17  та п.2 ч.2 ст.22  цього  Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції переможця установлено порушення вимог ч.4 ст.28 Закону. За результатами аналізу питання щодо відповідності умов договору умовами тендерної пропозиції переможця установлено порушення абзацу першого ч.4   статті 36 Закону.
Вищевказані обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

          Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявності у ній і додатково поданими доказами, і перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
          Відповідно до ч.1,2, 3 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.  Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Частиною 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України від 25.12.2015 року №922 "Про публічні закупівлі"  (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, як вже вказувалось, надалі - Закон №922) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
У п. 11 ч. 1  ст.1 Закону № 922 визначено, що моніторинг закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з п. 2 ч. 2  ст. 22 Закону №922  тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до ст. 16, вимоги, встановлені  ст. 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам ст. 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Частиною 1  ст. 17 Закону №922  встановлено перелік підстав, за наявності яких замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника, зокрема:
1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50  Закону України  "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);
5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;
8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена  пунктом 9  частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";
10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.
Частиною 2 цієї ж статті визначено, що замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).
За правилами ч. 3  ст. 17 Закону №922  замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у ч. 1 і ч. 2 цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених п.п. 2, 3, 5, 6 і 8 ч. 1 та ч. 2 цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 1 та 2  статті 22 Закону № 922 встановлено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити: 1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до  статті 16, вимоги, встановлені  статтею 17  цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; 4) кількість товару та місце його поставки; 5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); 10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; 11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; 12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Частиною 3 цієї ж статті передбачено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Стаття 28 Закону № 922 визначає порядок розгляду та оцінки тендерних пропозицій.
Зокрема частина 1 цієї статті передбачає, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону. У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої  статті 10  цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом. Критеріями оцінки є: у разі здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, що виробляються, виконуються чи надаються не за окремо розробленою специфікацією (технічним проектом), для яких існує постійно діючий ринок, - ціна; у разі здійснення закупівлі, яка має складний або спеціалізований характер (у тому числі консультаційних послуг, наукових досліджень, експериментів або розробок, дослідно-конструкторських робіт), - ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема, такими як: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, експлуатаційні витрати, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів.
Відповідно до частини 4 статті 28 Закону № 922 після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель. У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.
Стаття 36 Закону № 922 передбачає основні вимоги до договору про закупівлю.
Частиною 4 цієї статті визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

Висновки суду.
Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції вказав, що відповідно до ч. 4  ст. 36 Закону №922  умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у т.ч. ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.
Проте, згідно матеріалів справи, відповідач встановив, що замовник уклав договір про закупівлю послуг №273/3318 з переможцем    ТОВ "Спец-Монтаж Київ" вартістю 817993,20 грн. з ПДВ, хоча згідно інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, остаточна пропозиція переможця становить 865892,68 грн. з ПДВ.
Тобто, умови укладеного договору про закупівлю послуг відрізняються від змісту тендерної пропозиції ТОВ "Спец-Монтаж Київ", що порушує вимоги ч. 4  ст. 36 Закону №922.
Висновок суду першої інстанції з приводу вказаного порушення є правильним, з ним погоджується суд апеляційної інстанції.
Апелянт не надав доказів щодо спростування вказаного висновку, зокрема щодо наявності повідомлення про внесення змін до договору. 
Щодо іншого порушення норм ч. 3 ст.  17  та п.2 ч.2 ст.22  Закону № 922, колегія суддів зазначає, що погоджується з висновком суду першої інстанції, що суть виявленого порушення полягає не у документальному підтверджені відсутності підстав, визначених у п.8 ч.1  ст.17 Закону №922, а в тому, що в силу п.2 ч.2  ст.22 Закону №922  тендерна документація повинна містити вимоги, встановлені    ст.17     цього Закону,  та те, що інформація про відсутність підстав, визначених у ч.1, 2  ст.17 Закону №922, надається в довільній формі.
Отже, з урахуванням вказаного, колегія суддів не приймає посилання апелянта щодо наявності судової практики як обов`язкової.
Крім того, Висновок відповідача містить інший висновок щодо порушення позивачем ч.4 ст.28 Закону № 922, зокрема строків прийняття рішення про визнання переможцем.
В цій частині порушення позивач не обґрунтовував позов. 
Відповідно до частини другої  статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України  у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією  та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, твердження апелянта не знайшли свого підтвердження в ході слухання справи. Позиція апелянта не підтверджена належними, достатніми та допустимими доказами.
              З огляду на вказане, колегія суддів не приймає до уваги усі доводи апелянта, оскільки вони не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.
Згідно ч.1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Щодо решти доводів апелянта судова колегія зазначає, що враховуючи рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».
Згідно зі  ст. 6 КАС України  та  ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Згідно зі  ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                    
Таким чином, оскільки судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, то відповідно до  ст. 139 КАС України, понесені відповідачем та апелянтом у цій справі судові витрати перерозподілу не підлягають.
Повний текст виготовлено 20.12.2021 
Керуючись ст.ст.  139,  242-244,  250,  308,  310,  315,  316,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, суд
                                           П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 р. - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 р. у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку - залишити без змін.
Постанова  суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

                                                                                                                                                                                                                                           

Колегія суддів:                                                                                              О.В. Карпушова  

                                                                                                             Л.В. Губська

                                                                                                                                                                                                                            О.В. Епель