Ухвала
 
31 січня 2022 року
м. Київ
справа № 662/2484/20
провадження № 61-21232ск21
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.,
розглянув касаційну скаргу Приватного підприємства «Агрофірма Промінь» на постанову Херсонського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року 
у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного підприємства «Агрофірма Промінь», треті особи: ОСОБА_3 , Публічне акціонерне товариство «Завод «Фрегат», Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноторг», 
про відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2020 року  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом 
до Приватного підприємства «Агрофірма Промінь» (далі - ПП «Агрофірма Промінь»), треті особи: ОСОБА_3 , Публічне акціонерне товариство «Завод «Фрегат» (далі - ПАТ «Завод «Фрегат»), Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноторг» (далі - ТОВ «Техноторг»), про відшкодування моральної шкоди.
Позовна заява мотивована тим, що 13 травня 2020 року від нещасного випадку на виробництві внаслідок наїзду трактора з плугом-бороною дисковою БПРД-4,2.00.000 без реєстраційного номера, під керуванням ОСОБА_3 , загинув батько та чоловік позивачів - ОСОБА_4 , який працював начальником відділу технічного контролю у ПАТ «Завод «Фрегат» в місті Первомайську Миколаївської області та був направлений 
у відрядження в село Водославка Новотроїцького району Херсонської області в ПП «Агрофірма Промінь» для налаштування плуга-борони, 
яку агрофірма раніше купила у ПАТ «Завод «Фрегат».
За фактом смерті ОСОБА_4 порушено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України, яке постановою слідчого відділу з розслідування злочинів у сфері транспорту Слідчого Управління Головного Управління Національної поліції в Херсонській області від 28 вересня 2020 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Посилаючись на те, що внаслідок смерті близької людини позивачам завдано моральної шкоди, яка полягає у фізичних та душевних стражданнях, у результаті чого погіршився стан їх здоров`я,  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просили стягнути з ПП «Агрофірма Промінь»на підставі 
статті 1167 ЦК України моральну шкоду в розмірі по 100 000 грн кожному.
Рішенням Новотроїцького районного суду Херсонської області 
від 10 серпня 2021 року (у складі судді Решетової В. В.) у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відмовлено.
Постановою Херсонського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року 
(у складі колегії суддів: Пузанової Л. В., Полікарпової О. М., Склярської І. В.) рішення Новотроїцького районного суду Херсонської області від 10 серпня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позов 
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено.
Стягнуто з ПП «Агрофірма Промінь» на користь ОСОБА_1 100 000 грн 
в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди.
Стягнуто з ПП «Агрофірма Промінь» на користь ОСОБА_2 100 000 грн в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди.
24 грудня 2021 року ПП «Агрофірма Промінь» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Херсонського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року, в якій заявник просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції і залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. 
Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року 
у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, 
що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. 
У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини 
і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень 
res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.
Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Ухвалою Новотроїцького районного суду Херсонської області від 15 грудня 2020 року справу № 662/2484/20 визнано малозначною та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Предметом позову у цій справі є відшкодування моральної шкоди, при цьому вказана позовна вимога є майновою вимогою, оскільки позивачі її визначили у грошовому вимірі. Тобто ціна позову у загальному розмірі становить 200 000 грн (100 000 грн + 100 000 грн), яка станом на 01 січня 2021 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 270 грн х 100 = 227 000 грн).
Як вбачається з резолютивної частини постанови Херсонського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року, постанова апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
Європейський суд з прав людини вказує, що було б важко погодитись з тим, що Верховний Суд у ситуації, коли відповідне національне законодавство дозволило йому відфільтрувати справи, що надходять до нього, має бути пов`язаним з помилками нижчих судів при визначенні питання щодо надання комусь доступу до нього. В іншому випадку це може серйозно заважати роботі Верховного Суду і зробить неможливим виконання Верховним Судом своєї специфічної ролі. У прецедентній практиці Суду вже було підтверджено, що повноваження вищого суду щодо визначення своєї юрисдикції не можуть бути обмежені таким чином 
(рішення у справі «Зубац проти Хорватії», заява № 40160/1, від 05 квітня 2018 року).
Отже, зазначена справа є малозначною відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України.
При цьому, Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну та предмет позову, складність справи, доводи касаційної скарги, а також значення справи для сторін і суспільства, практику розгляду справ з даної категорії.
Касаційна скарга містить посилання на випадки, передбачені підпунктами «а», «б» «в» «г» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, 
за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, а тому заявник вважає, що наявні підстави для відкриття касаційного провадження.
У касаційній скарзі ПП «Агрофірма Промінь» зазначило, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.
Посилаючись на наявність зазначених обставин, заявником не обґрунтовано у чому саме полягає фундаментальне значення саме даної справи для формування єдиної правозастосовчої практики із зазначенням новітніх, проблемних, засадничих, раніше ґрунтовно не досліджуваних питань права, відповідь касаційного суду на які мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин, а сама по собі вказівка про це в касаційній скарзі не свідчить про те, що є підстави для розгляду справи по суті в суді касаційної інстанції.
Посилання ПП «Агрофірма Промінь» у касаційній скарзі на підпункт «б» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, суд не приймає до уваги, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження існування судового рішення при розгляді іншої справи, та встановлених у ньому обставин, які він позбавлений можливості спростувати.
Стосовно виняткового значення справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої «винятковості» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа, яка подає касаційну скаргу має обґрунтувати наявність відповідних обставин у касаційній скарзі. 
У касаційній скарзі ПП «Агрофірма Промінь» зазначено, що дана справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, оскільки ПП «Агрофірма Промінь» на своїй адміністративній території є досить відомим, а тому смерть особи на нашій території стала резонансною подією, створила хвилю побоювань працівників, їх родичів, а також навколишнього населення, адже, підприємство, на якому настала смерть особи, в очах населення стало небезпечним для виконання на ньому трудових обов`язків чи взагалі перебування. Вказаний факт має вплив на ділову репутацію ПП «Агрофірма Промінь».
Аналіз наведених заявником у скарзі доводів не дає підстав для висновку про те, що дана справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, оскільки незгода із рішенням суду апеляційної інстанції не свідчить про винятковість справи для заявника, як і не може вказувати на таку обставину, як негативні наслідки для заявника внаслідок прийняття такого судового рішення.
Посилання ПП «Агрофірма Промінь» в касаційній скарзі на те, що суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково, колегія суддів відхиляє, оскільки загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Категорії справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження і які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, встановлені нормами частини четвертої статті 274 ЦПК України.
Системний аналіз наведених вище положень дає підстави для висновку, що суд має право віднести справу до категорії малозначних за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмету доказування, складу учасників та інших обставин, крім випадків, передбачених частиною шостою статті 19 ЦПК України.
Враховуючи характер правовідносин, з приводу прав і обов`язків сторін в яких виник спір, що є предметом судового розгляду у цій справі, предмет доказування, обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій, а також доводи касаційної скарги, ця справа підпадає під критерії визначення справи незначної складності.
Оцінивши доводи касаційної скарги, колегія суддів вважає, що посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню є необґрунтованими, оскільки предмет спору не містить обґрунтованих фактичних передумов для віднесення справи до категорії винятково значимих.
Суд зазначає, що учасники судового процесу мають розуміти, що визначені підпунктами «а», «б», «в», «г» пункту 2 частини 3 статті 389 ЦПК України випадки є виключенням із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від Суду, оскільки в іншому випадку принцип «правової визначеності» буде порушено.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави. Тим самим Верховний Суд за допомогою загальної правозастосовчої діяльності дозволяє досягнути індивідуального блага.
Також, Європейський суд з прав людини постановив ухвалу щодо неприйнятності заяви від 09 жовтня 2018 року № 26293/18 у справі «Азюковська проти України», у якій зазначив, що застосування критерію малозначності справи у справі було передбачуваним, справа була розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.
З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, 
у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження не підлягає окремому розгляду клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.
З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.
 
Керуючись статтею 129 Конституції України, статями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Приватного підприємства «Агрофірма Промінь» на постанову Херсонського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Приватного підприємства «Агрофірма Промінь», треті особи: ОСОБА_3 , Публічне акціонерне товариство «Завод «Фрегат», Товариство з обмеженою відповідальністю «Техноторг», про відшкодування моральної шкоди, відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу. 
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                І. М. Фаловська
С. Ю. Мартєв
В. В. Сердюк