Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 	Справа № 991/7525/21	
Доповідач: ОСОБА_2 	Провадження №11-сс/991/68/22	

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

21 січня 2022 року	місто Київ	

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_6 , поданої на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 грудня 2021 року,

В С Т А Н О В И Л А:

І. Процедура.
1. Судове провадження у цій справі було розпочато Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду (далі – Апеляційна палата) згідно з апеляційною скаргою ОСОБА_6 , яку вона на підставі рішення Конституційного Суду України №4-р(II)/2020 від 17.06.2020 подала 17.01.2022 на ухвалу слідчого судді від 22.12.2021, постановлену відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 307 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) (а. с. 81-84, 101-103).
ІІ. Зміст оскаржуваного рішення.
2. Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.12.2021 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за її заявою від 26.10.2021.
3. Ухвала мотивована тим, що: (1) заява ОСОБА_6 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що надавали б підстави для кваліфікації відомостей, викладених у заяві про злочини за ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 211, ч. 2 ст. 210 Кримінального кодексу України (далі – КК) та внесення коротких відомостей про них до ЄРДР); (2) ОСОБА_6 у скарзі посилається на ч. 4 ст. 214 КПК як на підставу для обов`язкового внесення до ЄРДР будь-яких відомостей про вчинені кримінальні правопорушення, але у цій частині вказано про прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, а не про внесення відомостей до реєстру.
ІІI. Вимоги та доводи апеляційної скарги.
4. У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить (1) поновити строк на оскарження, (2) скасувати ухвалу Вищого антикорупційного суду від 22.12.2021 та постановити нову, якою задовольнити її скаргу від 04.11.2021.
4.1. Апеляційна скарга мотивована тим, що: (1) у судовому засіданні 22.12.2021 не було оголошено повний текст ухвали, його заявниця отримала 11.01.2022 засобами поштового зв`язку та подала апеляційну скаргу 17.01.2022; (2) оскаржена бездіяльність відповідає ознакам, які виникають внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК; (3) за умови, що результати аналізу наведених особою у заяві про вчинення кримінального правопорушення відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості все ж мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК; (4) слідчий суддя безпідставно надав оцінку обґрунтованості заяви про можливість вчинення кримінального правопорушення.
4.2. У судове засідання ОСОБА_6 не прибула, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового розгляду.
IV. Узагальнені позиції інших учасників судового провадження.
5. Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, у судове засідання не прибув, із клопотаннями про відкладення судового засідання чи розгляду апеляційної скарги за його особистої участі не звертався.
V. Межі перегляду оскаржуваного рішення.
6. Судове рішення має бути законне, обґрунтоване, вмотивоване (ч. 1 ст. 370 КПК).
6.1. Виходячи зі змісту ст. 2, ч. 6 ст. 9, ч. ч. 1, 3 ст. 21, ч. 1 ст. 22, ст. 24, ч. 3 ст. 26, ч. 1 ст. 404 КПК колегія суддів переглядає оскаржувану ухвалу в межах зроблених слідчим суддею в оскаржуваному рішенні висновків і наведених на їх спростування доводів апеляційної скарги.
6.2. Із урахуванням вищенаведеного, апеляційним судом з`ясовуються дотримання ОСОБА_6 строків на апеляційне оскарження і в разі їх пропуску - наявність підстав для їх поновлення. Крім того, у випадку, якщо строки не порушені, або ж в разі порушення – поновлені, колегією суддів перевіряються: (1) правильність застосування слідчим суддею ст. 214 КПК у частині її розуміння як такої, згідно з якою слідчий, дізнавач, прокурор, перш ніж внести за заявою особи відомості до ЄРДР, повинен оцінити отримані з неї дані на предмет наявності у них інформації, котра може свідчити про вчинення кримінального правопорушення; (2) відповідність фактичним обставинам кримінального провадження висновку щодо відсутності у заяві ОСОБА_6 відомостей, які можуть вказувати на вчинення будь-якого з кримінальних правопорушень, передбачених законом про кримінальну відповідальність.
VІ. Встановлені судами обставини.
7. Як було встановлено слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в оскаржуваній ухвалі від 22.12.2021:
7.1. До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_6 , в якій вона просила зобов`язати Генерального прокурора ОСОБА_7 виконати вимоги ч. 4 ст. 214 КПК та внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень згідно з її заявою від 26.10.2021.
7.2. 26.10.2021 ОСОБА_6 було подано заяву до Генерального прокурора ОСОБА_7 про можливе вчинення ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 211, ч. 2 ст. 210 КК, що спричинило завдання потерпілим матеріальної шкоди в особливо великих розмірах.
7.2.1. У заяві ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення зазначено про те, що Віце-прем`єр-міністр України - Міністр регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України ОСОБА_8 за погодженням із Міністром юстиції України ОСОБА_11 , з відома та за згодою з колишніми Прем`єр-міністрами України ОСОБА_9 та ОСОБА_10 узаконили корупційну схему розкрадання. Зокрема, вони регуляторним актом у незаконний спосіб «звільнили» від оплати за спожиті послуги з постачання гарячої та холодної води, водовідведення «незареєстрованих» по місцю фактичного проживання мешканців квартир багатоквартирних будинків, необладнаних індивідуальними засобами обліку зазначених комунальних послуг, а фактичну вартість спожитих цією категорією споживачів послуг поклали на «зареєстрованих» споживачів, незалежно від місця їх проживання.
7.2.2. Такими діями ОСОБА_6 , як вона вказала, завдано майнової шкоди в розмірі 100 тис грн (незаконно розподілена сума комунальних послуг), а державі - на суму понад 100 млн грн. Шкода, завдана іншим членам Луцької міської ОТГ та комунальним підприємствам, ще підлягає встановленню.
7.3.  ОСОБА_6 зазначає, що її заяву від 26.10.2021 Офісом Генерального прокурора отримано 01.11.2021, але Генеральний прокурор ОСОБА_7 не забезпечила виконання вимог ст. 214 КПК, що стало підставою для звернення зі скаргою до слідчого судді.
7.4. При первісному поданні скарги до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК ОСОБА_6 не було додано до скарги доказів на підтвердження надіслання заяви про злочин від 26.10.2021 до Генерального прокурора, у зв`язку з чим слідчий суддя постановив ухвалу про відмову у відкритті провадження за її скаргою.
7.4.1. 17.12.2021 ОСОБА_6 подала клопотання до Вищого антикорупційного суду, у якому вона просила долучити до матеріалів справи №991/7525/21 копію квитанції №4302702408092 на підтвердження факту надсилання нею засобами поштового зв`язку на адресу Офісу Генерального прокурора заяви про можливе вчинення кримінального правопорушення від 26.10.2021 та інформацію з офіційного сайту «Укрпошти» про вручення рекомендованого листа №4302702408092 Офісу Генерального прокурора 01.11.2021.
7.4.2. Вказане свідчить про факт її звернення до Генерального прокурора із заявою про злочин від 26.10.2021, яка була отримана уповноваженою особою 01.11.2021.
8. Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали провадження та перевіривши наведені доводи, колегія суддів дійшла висновку про правильність установлення слідчим суддею обставин, зазначених у п. 7. цієї ухвали, виходячи зі змісту наявних у матеріалах провадження:скарги (а. с. 1), копії заяви (а. с. 2-4), ухвали Вищого антикорупційного суду від 12.11.2021 (а. с. 7-8), ухвали Апеляційної палати від 03.12.2021 (а. с. 42-45), журналу судового засідання від 22.12.2021 (а. с. 76), оскаржуваної ухвали (а. с. 81-84), супровідного листа (а. с. 85), реєстру на відправлення рекомендованої кореспонденції суду (а. с. 86), рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а. с. 97), трекінгів поштових відправлень (а. с. 113, 125).
9. Поруч із наведеним, у ході апеляційного розгляду колегія суддів установила наступне:
9.1. Слідчий суддя постановив ухвалу про відмову у задоволенні апеляційної скарги у судовому засіданні, у якому була присутня заявниця ОСОБА_6 (а. с. 76)
9.2. Повний текст оскаржуваної ухвали ОСОБА_6 отримала 11.01.2022 (а. с. 98, 106, 125).
9.3. 17.01.2022 ОСОБА_6 поштою на адресу Апеляційної палати надіслала апеляційну скаргу (а. с. 101-105, 113).
VІI. Мотиви і висновки колегії суддів.
10. Надаючи оцінку обставинам, встановленим під час розгляду апеляційної скарги, а також зробленим слідчим суддею висновкам, колегія суддів виходить із такого.
(§1) Щодо дотримання строку на апеляційне оскарження
11. Строки, у межах яких особа може оскаржити ухвалу слідчого судді, передбачені ст. 395 КПК.
11.1. Так, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення (п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК).
11.2. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк (ч. 5 ст. 115 КПК).
11.3. Із урахуванням того, що оскаржувану ухвалу постановлено 22.12.2021 за участі заявниці ОСОБА_6 , строк на апеляційне оскарження для неї розпочався 23.12.2021 і останнім днем такого строку було 28.12.2021.
11.4. Оскільки апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді надіслана до Апеляційної палати 17.01.2022, тому вона подана із пропуском строку, визначеного п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК.
12. Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 117 КПК).
12.1. Поняття поважності причин пропуску процесуальних строків є оціночним. Так, із системного аналізу норм КПК (зокрема, ст. ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400) слідує, що під поважними причинами пропуску строку звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк. Під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк, у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 у справі №5-117кс(15)17.
12.2. Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 27.05.2019 (справа №461/1434/18, провадження №51-6470кмо18) дійшла висновку, що у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
12.3. Беручи до уваги те, що ОСОБА_6 не знала про мотиви постановленого слідчим суддею рішення, повний текст якого вона отримала лише 11.01.2022, подання нею апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді з пропуском строку на оскарження відбулося з поважних причин. Адже не знаючи про мотиви постановлення ухвали, заявниця у визначений процесуальним законом п`ятиденний строк не могла навести обґрунтованих доводів щодо її незаконності чи необґрунтованості.
12.4. Тому, враховуючи, що причина подачі  ОСОБА_6 апеляційної скарги на оскаржувану ухвалу з пропуском строку є поважною, колегія суддів вважає, що наявні підстави для поновлення відповідного строку.
(§2) Щодо наявності/відсутності підстав для скасування оскаржуваного рішення
13. Перевіряючи в апеляційному порядку законність, обґрунтованість та вмотивованість оскаржуваної ухвали, апеляційний суд ураховує, що за змістом ст. 214 КПК реєстрації в ЄРДР підлягають із подальшим здійсненням досудового розслідування не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.
13.1. Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг із ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).
13.2. При цьому відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, котрі можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298).
13.3. Тобто згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК, до ЄРДР вносяться відомості про вчинення кримінального правопорушення лише за наявності інформації про існування обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (реальність конкретної події: часу, місця, способу та інших фактів), а не будь-яких даних, повідомлених заявником.
13.4. Крім того, як вважає колегія суддів, за вимогами ч. 1 ст. 214 КПК та п. 1 глави 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, саме особа, яка вносить відповідні відомості, самостійно визначає попередню правову кваліфікацію, яку й зазначає під час внесення відомостей до ЄРДР.
13.5. Водночас, якщо обставини, повідомлені в заяві (повідомленні) про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування стосовно таких подій не повинно проводитися. Зазначений підхід відповідає позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18. Й оцінюючи обставини, повідомлені в заяві, слідчий, дізнавач або прокурор має враховувати положення КК, які визначають, що вважається кримінальним правопорушенням.
13.6. Поруч із зазначеним, колегія суддів звертає увагу на те, що із введенням у дію у 2012 році нового КПК інститут дослідчої перевірки та стадію порушення кримінальної справи було скасовано, у зв`язку з чим досудове розслідування згідно з нормами чинного кримінального процесуального закону розпочинається не з винесення постанови про порушення кримінальної справи чи проведення сукупності дослідчих дій у вигляді дослідчої перевірки, а з внесення до бази даних (ЄРДР) відомостей, що містять ознаки кримінального правопорушення. Відповідні відомості вносяться лише тоді, коли у заяві наведені не будь-які обставини, а лише ті, у яких містяться відомості, згідно з якими певні дії чи бездіяльність можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення.
13.7. Тому, на думку колегії суддів, при вирішенні справи за скаргою ОСОБА_6 слідчим суддею надано правильне тлумачення змісту ст. 214 КПК.
14. Перевіривши ухвалу слідчого судді, яку оскаржує заявниця ОСОБА_6 , з урахуванням змісту поданої нею заяви про вчинення кримінального правопорушення від 26.10.2021 і встановлених, зокрема, у підп. 7.2. п. 7 цієї ухвали обставин, колегія суддів вважає, що у такому повідомленні не наведено відомостей, які б слугували підставою для внесення запису до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 211, ч. 2 ст. 210 КК.
14.1. Так, у заяві про нібито вчинення кримінальних правопорушень описуються обставини, пов`язані з порядком здійснення оплати за спожиті комунальні послуги з постачання гарячої та холодної води, водовідведення зареєстрованих та незареєстрованих за місцем фактичного проживання мешканців багатоквартирних будинків, не обладнаних індивідуальними засобами обліку зазначених послуг.
14.2. Тобто вказані в заяві обставини свідчать про (1) порядок здійснення оплати комунальних послуг особами, які проживають у багатоквартирних будинках і (2) не вказують на факти можливого вчинення кримінальних правопорушень, повідомлених у заяві особи.
14.3. Отже, висновок слідчого судді з приводу відсутності у заяві ОСОБА_6 до Генерального прокурора від 26.10.2021 відомостей про вчинення кримінальних правопорушень відповідає фактичним обставинам.
(§3) Висновки
15. Рішення, одне з яких за результатами розгляду апеляційної скарги може постановити апеляційний суд, передбачені ст. 407 КПК.
15.1. За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін (ч. 3 ст. 407 КПК).
15.2. Із огляду на наведене апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 9, 115, 117, 214, 310, 369, 370, 376, 392, 393, 395, 404, 405, 407, 418, 422, 424, 532 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_6 задовольнити та поновити їй строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 грудня 2021 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 грудня 2021 року - без змін.
Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:	ОСОБА_2   	
Судді:	ОСОБА_3 	
 	ОСОБА_4