Ухвала
 
17 січня 2022 року
м. Київ
 
справа № 759/23088/19
провадження № 61-19660ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Удовиченком Денисом Григоровичем , на постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2021 року в справі за позовом Київської міської ради до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Запорожець Ірини Григорівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка Сергія Анатолійовича, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору, визнання протиправними та скасування рішень, витребування майна з чужого незаконного володіння, 
встановив:
03 грудня 2021 року представник  ОСОБА_1 - адвокат Удовиченко Д. Г. засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2021 року у вищевказаній справі.
Ухвалою Верховного Суду від 13 грудня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення її недоліків. Заявнику слід було самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру, підтвердити його розмір належними доказами (позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості нерухомого майна тощо) та сплатити судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості нерухомого майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просив позивач.  
На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 13 грудня 2021 року представник заявника подав до Верховного Суду заяву, у якій зазначив, що судовий збір було сплачено, виходячи з розміру судового збору, сплаченого позивачем при поданні позовної заяви до суду.
Проте суд звертає увагу заявника та його представника на те, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.  
Ураховуючи зазначене, недоліки касаційної скарги, викладені в ухвалі Верховного Суду від 13 грудня 2021 року, заявником усунуті не були.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921, 00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350, 00 грн). 
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 1 921, 00 грн.
До касаційної скарги заявником додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 15 368, 00 грн.
Ураховуючи позовні вимоги, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги на постанову апеляційного суду в частині оскарження вимог немайнового характеру становить 11 526, 00 грн (1 921, 00 грн * 1 * 3 * 200%).
Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову в частині вимоги майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просить позивач.
Таким чином, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (наприклад, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна тощо) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, витребувати яке з чужого незаконного володіння просив позивач.
З огляду на зазначене, оскільки заявником до касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 15 368, 00 грн, то ОСОБА_1 слід доплатити різницю судового збору в частині вимог майнового характеру, визначену заявником відповідно до вимог закону. 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс.               р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.
Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги.
Керуючись статтями 127, 393 ЦПК України,
ухвалив:
Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.       
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                       М. Ю. Тітов