ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9387/21 Справа № 216/1612/14-ц 	  	Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р. О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар  Я. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року                                                                м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого судді - Бондар Я.М.
суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.
секретар судового засідання Кислиця І.В.

сторони справи:
позивач за первісним позовом – ОСОБА_1 
відповідач за первісним позовом – Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року, ухваленого суддею Кузнецовим Р.О. в м. Кривому Розі, повний текст судового рішення складено 05 березня 2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

В березні 2014 року  ОСОБА_1  звернувся з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі (далі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі») про визнання протиправним та скасування рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013 року.
В обґрунтування позову зазначив, що 10.12.2013 року в ході перевірки представниками енергопостачальної організації за адресою позивача: АДРЕСА_1 , був складений акт Н №101117 про порушення, в якому зазначено про порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: використання недоврахованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електромережі постачальника за межами приладу обліку у прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. 31.12.2013 рішенням комісії Південного РЕСа за результатами засідання було прийнято протокол №198 від 31.12.2013 у присутності ОСОБА_1 , складеного на позивача ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з яким проведено розрахунок обсягу необлікованої електроенергії за період з 10.12.2010 року по 10.12.2013 року в розмірі 48608 кВт/год на суму 24282,22 грн. 
Позивач вважає дії відповідача неправомірними, оскільки не будучи стороною за договором з постачальником електроенергії він не є споживачем, а тому накладення на нього обов`язку з оплати заборгованості в сумі 24282,22 грн є незаконною та безпідставною. В рахунку № НОМЕР_1 від 10.12.2013 платником вказана померла особа ОСОБА_2 . Разом з цим, відповідач здійснив нарахування на підставі акта з недотриманням положень Методики в частині визначення періоду нарахувань, оскільки згідно з пунктом 3.3 нарахування мало бути здійснено не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. 
26 квітня 2019 року ОСОБА_1 змінив предмет позову і просив суд визнати протиправним та скасувати рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013 року про порушення», яке оформлене протоколом № 198 від 31.12.2013 року відносно ОСОБА_1 .
В березні 2014 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1  про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. В обгрунтування вимог зазначено, що ОСОБА_1 є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, особовий рахунок № НОМЕР_2 . 10.12.2013 за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48, а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі енергопостачальної організації поза приладом обліку в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н №101117 від 10.12.2013, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень. На підставі вказаного акту було виконано розрахунок заборгованості за період з 10.12.2010 по момент виявлення порушення 10.12.2013 на суму 24282,22 грн. Під час розрахунку була застосована формула 2.7 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальника внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. У зв`язку з чим, позивач за зустрічним позовом просить стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 2428,22 грн. 
Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 листопада 2016 року, яка скасована ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2017 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.
Заочним рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 листопада 2016 року зустрічний позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» -задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» вартість спожитої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, у розмірі 24 282 грн.22 коп. та судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.
Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 лютого 2018 року заочне рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 листопада 2016 року скасовано, справу призначено до розгляду.
Рішенням   Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року  у задоволенні позову  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання протиправним та скасування рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013 – відмовлено.
Зустрічний позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією – задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість спожитої електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, у розмірі 10456,12 грн .
У задоволенні решти вимог – відмовлено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судові витрати у вигляді судового збору в сумі 104,90 грн. 
Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, ставить питання про скасування рішення та ухвалення нового про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та відмову в задоволенні позовних вимог АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» у повному обсязі. 
Зокрема зазначає, що судом не взято до уваги, що представники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Румянцев Ю.А. та ОСОБА_3 не встановили місце(точку) самовільного підключення, тобто безпідставно зазначили в Акті НОМЕР_3 , що розетка виявлена на горищі гаражу має безоблікове підключення до мереж енергопостачальника, що стало наслідком застосування пунктів Методики, які не підлягали застосуванню.
Судом не взято до уваги, що право власності за об`єктом споживання будинок АДРЕСА_1 , як і особовий рахунок за електропостачання, зареєстровано за померлим ОСОБА_2 , а скаржник лише зареєстрований в даному домоволодінні, свідоцтво про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 не отримував, у зв`язку з чим ОСОБА_1 є неналежним відповідачем у справі.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1  до якого додано докази надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Заслухавши суддю-доповідача, позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_4 які кожен окремо підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.
Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України,кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.
При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
Оскільки положенняКонституції Українита Конвенції мають вищу юридичну силу (ст.ст.8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).
Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки, підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.
Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі Правила НКРЕ), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні Акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ), що діяли на час винекнення спірних правовідносин,.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.
Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року (далі Методика), що діяла на час винекнення спірних правовідносин,.
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.
Відповідно до п 1ст. 714 ЦК України,за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно із п. 42 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Відповідно до частини другої правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Пунктом 37 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 48 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається Акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.
У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу ч.1ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4ст.81 ЦПК Українидоказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно положеньст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Як встановлено судом та видно з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 прописаний та проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 ., тобто є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі».
Відповідно до заповіту від 30.10.2001 року за життя ОСОБА_2 належне йому на праві власності домоволодіння АДРЕСА_1 , заповідав ОСОБА_1 (том 1 а.с. 7)
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 - помер. (том 1 а.с. 9)
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що він не є належним відповідачем за зустрічним позовом по справі, так як право власності за об`єктом споживання будинок АДРЕСА_1 , як і особовий рахунок за електропостачання, зареєстровано за померлим ОСОБА_2 , а скаржник лише зареєстрований в даному домоволодінні, свідоцтво про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 не отримував, оскільки згідно з ч.ч. 3,5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
10.12.2013 року представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Маміна-Сибіряка, 121, було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48, а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі енергопостачальної організації поза приладом обліку в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н №101117 від 10.12.2013 року, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень. 
Акт Н № 101117 від 10.12.2013 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.
При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням відеофіксації, у присутності споживача ОСОБА_1 , який підписав Акт, (том 1 а.с.26-27), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.
При розгляді Акту Н № 101117 від 10.12.2013 року, комісія дійшла висновку, що з ОСОБА_1 підлягає стягненню сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 10.12.2010 року до 10.12.2013 року на суму 24 282, 22 грн.
Пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергієюспоживачами регламентується розділом 3 Методики.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Абзацом другим пп. "б" п. 3.3 Методики передбачено, що розрахунок вартості не облікованої  електричної енергії здійснюється: за добовою  величиною  розрахункового споживання  електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Відповідно до положень п.3.5 Мектодики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. 
Отже, у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушеньПравил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушенняПравил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин,має здійснюватися із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Відповідно до частини четвертоїстатті 263 ЦПК України,при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вказано що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.
Матеріалами справи встановлено, що 10.12.2013 року працівники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» склали Акт серії Н № 101117 про виявлення у споживача  ОСОБА_1    самовільного підключення, в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу, а тому відповідно до Методики, розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення та додня усунення порушення, тобто з за період з 10.12.2012 року по 10.12.2013 року, 
Згідно з копією протоколу від 31.12.2013 року № 198 та копією розрахунку розміру відшкодування збитків по Акту, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії по Акту здійснено за період з 10.12.2010 року по 10.12.2013 року на суму 24 282 ,22 грн., що свідчить про порушення ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» положень Методики в частині визначення періоду нарахувань.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції  дійшов обґрунтованого висновку про  застосування  пп. "б" п. 3.3 Методики та здійснив розрахунок вартості необлікованої електричної енергії із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, та здійснив нарахування   розміру відшкодування збитків за період з  10.12.2012 року по 10.12.2013 року, згідно з яким загальна сума нарахувань по акту складає 10456,12 грн., та як наслідок колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для стягнення з  ОСОБА_1  на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вказаної заборгованості та відсутності правових підстав для задоволення первісного позову  ОСОБА_1   про визнання протиправним та скасування рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013 року, оскільки в даному випадку позивачем за первісним позовом не доведено як незаконності дій працівників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», так і незаконність рішення комісії  Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013 року. 
Посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що представники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Румянцев Ю.А. і ОСОБА_3 не встановили місце (точку) самовільного підключення, спростовуються поясненнями свідків які в судовому засіданні зазначили, що під час здійснення контролю споживання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , була виявлена прихована розетка на даху, яка мала напругу поза приладом обліку, що було продемонстровано позивачу. Після цього, розетку було демонтовано та складено акт про порушення. Зауважень від споживача не надходило.
Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції, правильно встановив правовідносини, що склалися між сторонами, повно, всебічно та об`єктивно з`ясував обставини справи та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки енергопостачальник не довів у встановленому порядку факт порушення відповідачем, як споживачем послуг з постачання електроенергії, правил ПКЕЕН, шляхом проведення експертизи, які призвели до використання необлікованої електричної енергії.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Повний текст судового рішення складено 20 грудня 2021 року.

Головуючий:

Судді: