Ухвала
11 лютого 2022 року
м. Київ
справа № 757/29906/19-ц
провадження № 61-2278ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Печерського районного суду міста Києва 
від 14 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 17 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про розірвання договору банківського вкладу, стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
У червні 2019 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»), в якому просив: припинити зобов`язання між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 шляхом розірвання договору банківського вкладу № SAMDNWFD0071634219900 Вклад «Стандарт» на 1 місяць від 12 липня 2017 року; стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» суму банківського вкладу у розмірі 3 002,00 доларів США, нараховані проценти за користування банківським вкладом у розмірі 58,42 доларів США, 3 відсотки річних від простроченої суми грошового зобов`язання у розмірі 90,06 доларів США у гривневому еквіваленті за офіційним курсом Національного Банку України на день ухвалення судового рішення, пеню у розмірі 3 відсотків вартості послуги за кожен день прострочення у розмірі 32 871,90 доларів США у гривневому еквіваленті за офіційним курсом Національного Банку України на день ухвалення судового рішення.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року позов ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про розірвання договору банківського вкладу, стягнення заборгованості, задоволено частково.
Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 суму вкладу у розмірі 3 002,00 доларів США, відсотки у розмірі 55,34 доларів США, 3 відсотки річних у розмірі 24,38 грн та пеню у розмірі 1 499,07 грн.
У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 17 січня 2022 року апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.
Рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року 
в частині вирішення позовних про стягнення відсотків змінено.
Зменшено розмір відсотків, який підлягає стягненню з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 , з 55,34 доларів США до 25,10 доларів США.
Рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року 
в частині вирішення позовних про стягнення 3 відсотків річних згідно статті 625 ЦК України скасовано та ухвалено в цій частині вимог нове судове рішення про задоволення позову.
Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 3 відсотків річних у розмірі 90,06 доларів США.
Рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року 
в частині вирішення позовних про стягнення пені відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення про відмову у позові.
У решті рішення залишено без змін.
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
09 лютого 2022 року АТ КБ «ПриватБанк» засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 січня 2022 року (надійшла до суду 10 лютого 2022 року), у якій посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження 
в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження 
з огляду на наступне.
У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 19 210,00 грн, однак це не підтверджує сплату судового збору 
у встановленому розмірі.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України              від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 
01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. 
ОСОБА_1  звернувся до суду  з позовом у 2019 році та заявляв одну позовну вимогу немайнового характеру та позовну вимогу майнового характеру.
Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн, 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 9 605,00 грн).
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 536,80 грн (судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру: 768,40 грн; судовий збір за подачу позовної заяви майнового характеру: 9 605,00 грн; судовий збір за подачу касаційної скарги: 
(768,40+9 605,00)*200%= 20 746,80 грн; сплачено судового збору  при подачі касаційної скарги - 19 210,00 грн; доплата судового збору: 
20 746,80-19 210,00= 1 536,80 грн).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду 
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК 
у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.
Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 14 липня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 17 січня 2022року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                  Г. В. Коломієць