ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1899/22 Справа № 932/14347/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Цитульський В.І Суддя у 2-й інстанції - Куценко Т. Р.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року                        колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:
головуючого – Куценко Т.Р., 
суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу
               акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» 

на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 липня 2021 року у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків, - 

ВСТАНОВИЛА: 

       У вересні 2019 року Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" (далі - АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі"), звернулося до суду з позовом до  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків.
       В обґрунтування позовних вимог посилалося на те, що відповідачі є споживачами електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , послуги з постачання якої надаються позивачем. Під час проведення 28 лютого 2019 року технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за вказаною адресою було виявлено порушення розкрадання електроенергії, а саме самовільне підключення розетки та освітлення до електричної мережі власника будинку поза засобом комерційного обліку електричної енергії з метою безоблікового споживання електроенергії. Самовільне підключення неможливо виявити при контрольному огляді. Місце (точка) підключення виявлені за допомогою спеціальних технічних засобів. Про виявлене порушення складено відповідний акт №004361 у присутності ОСОБА_2 , який розглядався на засіданні комісії, за наслідками чого встановлено, що відповідачами завдано позивачу збитків на суму 133 986, 42 грн, про відшкодування яких в позасудовому порядку позивачем направлялась досудова претензія, вимоги якої щодо сплати нарахованих збитків залишилась без виконання, тому просило суд стягнути солідарно з відповідачів на їх користь 133 986, 42 грн спричинених збитків та судовий збір. 
       Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 липня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто солідарно з       ОСОБА_3 ,  ОСОБА_2  на користь АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" суму збитків за актом про порушення №004361 у розмірі 44 662, 14 грн. Вирішено питання стосовно судових витрат  (а.с. 70-71).
       Не погодившись з таким рішенням, позивач АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просили рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. 
       Апеляційну скаргу обґрунтовують тим, що нарахування ними здійснено вірно. Суд неправильно застосував методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. Оскільки представники електропостачальника не могли виявити порушення під час проведення контрольного огляду приладу, збитки нараховані не більше ніж за три роки згідно пункту 3.3 глави 3 Методики з врахуванням останньої технічної перевірки 17 січня 2013 року (а.с. 74-78).
       Відповідачі правом на надання відзиву не скористались. 
       Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
       Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.
       Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).
       Зважаючи на те, що ціна позову становить 133 986, 42 грн. та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін. 
       Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга АТ КБ "ПриватБанк" підлягає задоволенню з наступних підстав.
       Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч.4 ст. 367 ЦПК України).
       Відповідно до ст.ст. 263, 264 ЦПК України рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим та має стосуватися, зокрема питань: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини сторін випливають із установлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин тощо.
       Проте, у повній мірі зазначеним вимогам закону рішення суду не відповідає з огляду на таке.
       Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
       Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
       Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що квартира №13/А в будинку АДРЕСА_2 належать ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 по 1/3 частині на підставі договору купівлі-продажу від 30 листопада 2006 року, право власності зареєстровано 26 січня 2007 року. Викладене підтверджується інформацією із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
       Місце проживання відповідача ОСОБА_1 зареєстровано за вказаною адресою, що підтверджується відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України.
       Адресно-довідковий підрозділ ГУДМС УДМС України надав інформацію про відсутність інформації про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 . Разом із тим згідно паспорта громадянина України останнього, оригінал якого оглянуто в судовому засіданні, місце проживання ОСОБА_2 також зареєстровано за вказаною адресою.
       Особовий рахунок на постачання електричної енергії за вказаною адресою оформлено на ОСОБА_1 , що підтверджується інформацією наданою позивачем та не оспорюється відповідачами.
       Згідно акту про порушення №004361 від 28 лютого 2019 року та фотознімків вбачається, що в квартирі АДРЕСА_3 виявлено самовільне підключення освітлення та розетки на балконі (два окремих підключення), порушення п.5.5.5 ПРРЕЕ, пп.6 п.3.1 Методики. Акт складено у присутності ОСОБА_2 та ним підписано.
       Згідно протоколу від 12 березня 2019 року засідання комісії по розгляду акта про порушення від 28 лютого 2019 року та розрахунків, позивачем нараховано відповідачам до сплати за недообліковану електричну енергію – 133 986,42 грн.
       При цьому розрахунок здійснено за порушення передбачене за формулою 3.5, 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією за період з 28 лютого 2016 року по 28 лютого 2019 року.
       Протокол підписано ОСОБА_3 . Останнім також підписано про отримання досудової претензії.
       Частково задовольняючи позові вимоги суд першої інстанції виходив з того, що застосована позивачем формула 2.7 обмежує нарахування 12 місяцями, тоді як розрахунок позивачем здійснено за 36 місяців, а тому позов підлягає задоволенню частково, в 1/3 частині.
       Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
       Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
       Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
       Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
       Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
       Положеннями ст.58 ч.3 п.3 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ ) визначено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
       Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
       Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
       Підпунктом 11 п.5.2.1 глави 5.2 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
       У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».
       Нормою ст.77 ч.ч.1, 2 п.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
       Пунктами 8.2.5, 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
       Підпунктом 7 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
       Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави – При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.
       Згідно пп.3 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
       Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку – виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка – виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку – несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку – несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.
       Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. 
       Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
       В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
       Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
       Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
       Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5).
       В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
       Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, згідно з пунктом 3.3 Методики № 562 (яка діяла на час виявлення порушення та засідання комісії з розгляду актів про порушення), здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).
       Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1–7 пункту 3.1 Методики № 562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).
       Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики № 562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
       Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
       Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
       Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору.
       Докази мають бути належними, допустимими, достовірними.
       Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст.ст. 76,77,78,79 ЦПК України).
       Згідно з вимогами ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
       Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. 
       З матеріалів справи вбачається, що згідно акту про порушення №004361 від 28 лютого 2019 в квартирі АДРЕСА_3 було виявлено порушення розкрадання електроенергії, а саме самовільне підключення розетки та освітлення (два окремих підключення) до електричної мережі власника будинку поза засобом комерційного обліку електричної енергії з метою безоблікового споживання електроенергії. Самовільне підключення неможливо виявити при контрольному огляді. Місце (точка) підключення виявлені за допомогою спеціальних технічних засобів. Акт складено за участі ОСОБА_2 та підписано останнім (а.с. 6-7,10).
       Згідно протоколу від 12 березня 2019 року засідання комісії по розгляду акта про порушення від 28 лютого 2019 року та розрахунків, нараховано до сплати за недообліковану електричну енергію – 133 986, 42 грн (за три роки, у відповідності до Методики, яка діяла на час виявлення порушення та розгляду акта про порушення) (а.с.8,9).
       Колегія суддів доходить висновку, що відповідачами були порушені Правила, чим завдано збитків енергопостачальній компанії, шляхом самовільного підключення розетки та освітлення (два окремих підключення) до електричної мережі власника будинку поза засобом комерційного обліку електричної енергії з метою безоблікового споживання електроенергії саме прихованим способом, тому нарахування збитків правомірно здійснено позивачем, за три роки, що передували виявленню порушення.
       При частковому задоволенні позову судом не було враховано вищевказані обставини та не надано належної оцінки доказам наявним в матеріалах справи, у зв`язку з чим суд дійшов до хибних висновків, а тому, колегія суддів вважає за необхідне рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення яким позовні вимоги задовольнити. 
       Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
       Згідно з ч.ч.1,13 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, з врахуванням задоволення позову з відповідачів на користь позивач слід стягнути судовий збір за подачу позову та апеляційної скарги по 2 401, 25 грн з кожного. 

       Керуючись ст.ст.367, 374, 376, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

       Апеляційну скаргу акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - задовольнити. 
       Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 липня 2021 року - скасувати та ухвалити нове рішення. 
       Позовні вимоги акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 про відшкодування збитків - задовольнити. 
       Стягнути солідарно з  ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_2 ) на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (ЄДОПОУ 23359034) 133 986, 42 грн. спричинених збитків.
       Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судовий збір у розмірі по 2 401, 25 грн. з кожного. 
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

       Головуючий:                                                        Т.Р. Куценко 

       Судді:                                                                Е.Л. Демченко
                                                               
                                                         М.О. Макаров