П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

20 грудня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/2262/21	
Головуючий в 1 інстанції: Морська Г.М.
                                      
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого           судді                     -            Джабурія О.В.
суддів                                          -            Вербицької Н.В.
-            Кравченка К.В.
розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" до Відокремленого підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - 
ПОЗОВНІ ВИМОГИ ТА 
НАСЛІДКИ ВИРІШЕННЯ ПОЗОВУ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ 

Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" звернулося до суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021 року;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі  виключити товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Ухвалою від 05.07.2021р. замінено первісного відповідача на належного - відокремлений підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м. Херсон, пр. Ушакова, 75).
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11.02.2021 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийнято рішення №582 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким сформовано висновок про відповідність платника податку ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Стверджує, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням процедури його прийняття, а саме: не за наслідком подання на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування. Також воно не містить належної мотивації підстав і причин віднесення позивача до ризикових платників податку. В силу зазначених дефектів оскаржуване рішення є суперечливим, оскільки в ньому не відображено про те, що контролюючим органом отримано від платника податків якісь документи, разом з тим вказано на порушення п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в якому передбачено, що ризиковість здійснення господарської операції повинна бути зазначена в поданій для реєстрації податковій накладній. За таких обставин, аналіз змісту оскаржуваного рішення свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії. З урахуванням наведеного, позивач просив суд задовольнити позов.
Відповідач надіслав суду відзив, у якому заперечив проти задоволення позову, мотивуючи тим, що підставою для прийняття спірного рішення стала наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання функцій контролю, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій. Так від Головного управління ДПС у Одеській області, на виконання п.4 Наказу ДПС України від 12.05.2020 року №204 "Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС" листом від 27.01.2021 року №405/7/15-32-18-02-07 було інформовано, про включення 26.01.2021 року до "Журналу ризикових СГД" ТОВ "Глобус Консалт" (41154976). ТОВ "Агроальянс Південь" реалізовано на адресу ТОВ "Глобус Консалт" цемент у кількості 467 тон на загальну суму ПДВ - 188 тис. гривень. За даними Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено придбання цементу протягом 2019-2020 років. Цемент придбавався у лютому 2018 року у кількості 1531 т. на загальну суму ПДВ 600 000 грн. у ТОВ "СК Корал Трейд" (40343045), при цьому не реалізовувався до 2021 року. Слід також зазначити, що термін зберігання цементу 45-60 діб, при цьому для того, щоб зберігати цемент у кількості 1,5 тис.тон (близько 75 вантажних автомобілей) потрібно відповідне складське приміщення. Одним з ризиків формування "ймовірного" ризикового податкового кредиту є придбання товарів у значній кількості без подальшої реалізації. Також ТОВ "Агроальянс Південь" у 2019-2020 роках придбано в значних обсягах: гофроящики, у кількості 800 тис.шт. на загальну суму 978 тис. ПДВ та картон у кількості 50,3 тони на загальну суму ПДВ - 319 тис.грн. ПДВ. Придбаний товар СГД не реалізовувався, а для того, щоб його зберігати - потрібно відповідні складські приміщення.
Посилаючись на позиції ВС стверджує, що віднесення певних платників податків до ризикових є по суті формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Отже, у податкового органу є таке право на включення платника до переліку ризикових платників з метою здійснення функцій контролю. Також, при вирішенні спорів такої категорії суди мають досліджувати і надавати оцінку не тільки змісту оскаржуваного Рішення, а і змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Із вказаних підстав просить суд відмовити у задоволенні позову.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження.          

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021 року, яким товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" віднесено до ризикових. Зобов`язано Відокремлений підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м. Херсон, пр. Ушакова, 75) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (ЄДРПОУ 41100606, Херсонська область, м. Каховка, вул. Мелітопольська, 164, офіс 1) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (ЄДРПОУ 41100606, Херсонська область, м. Каховка, вул.. Мелітопольська, 164, офіс 1) за рахунок бюджетних асигнувань Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м. Херсон, пр. Ушакова, 75) понесені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2270,0 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (ЄДРПОУ 41100606, Херсонська область, м. Каховка, вул. Мелітопольська, 164, офіс 1) за рахунок бюджетних асигнувань Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м. Херсон, пр.Ушакова, 75) понесені позивачем витрати на правничу допомогу у сумі 2500,0 (дві тисячі п`ятсот) грн.

На вказане рішення суду Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі подало апеляційну скаргу. Апелянт просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт в своїй апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції при ухваленні рішення порушені норми матеріального права, у зв`язку з чим, на думку апелянта, рішення є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.
Згідно до вимог ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

КОЛЕГІЯ СУДДІВ ВСТАНОВИЛА 

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 11 лютого 2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийняте рішення №582 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким сформовано висновок про відповідність платника податку товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку).
Графа "Податкова інформація" спірного рішення містить наступне обґрунтування "…наявна податкова інформація, яка отримана з інформаційних баз даних ДПСУ під час виконання завдань і функцій: відповідно до Єдиного реєстру податкових накладних відсутнє придбання товарів, які в подальшому реалізуються на СГД, що задіяні у здійсненні "ризикових" операцій. Відсутні об`єкти для зберігання товарів, які придбано в значних обсягах без подальшої реалізації…".
Із витягу із протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 11.02.2020 року слідує "…ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ"  Вид діяльності - _46.31 - оптова торгівля фруктами й овочами. Платник ПДВ з 01.04.2017 року. Кількість працюючих - 3 чоловіки (за даними звіту ЄСВ за грудень 2020 року). Керівник/засновник/бухгалтер в одній особі - ОСОБА_1 (2799101729), є посадовою особою 3 СГД. Форма 20-ОПП - відсутня, за даними ЄРПН придбаває послуги оренди у ТОВ "Єко Фреш Фрут" (36030815, ГУ ДПС у Київ. обл.). Проте, у ТОВ "Єко Фреш Фрут" відсутні дані за формою 20-ОПП та відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав - об`єкти нерухомості - відсутні.
Підприємство вже було задіяне у здійсненні ризикових операцій у 2019 році та було включено до "Журналу ризикових СГД" у період з 19.02.2019 року по 04.04.2019 року з причини придбання добрив у постачальника з ознаками ризику. Після подання уточнюючих розрахунків - СГД виключено з "Журналу ризикових платників податків". У 2020 році підприємство знов почало здійснювати діяльність, що має ознаки "ризиковості": здійснення придбання товарів у значних обсягах, без подальшої реалізації, а також реалізацію товарів без придбання відповідної продукції та продаж товарів на СГД, які включені до "Журналу ризикових платників податків".
Так, від ГУ ДПС у Одеській області, на виконання п.4 Наказу ДПС України від 12.05.2020 року №204 "Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС" листом від 27.01.2021 року №405/7/15-32-18-02-07 (вх.№373/7 від 27.01.2021р.) було інформовано, про включення 26.01.2021 року до "Журналу ризикових СГД" ТОВ "ГЛОБУС КОНСАЛТ" (41154976). ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" реалізовано на адресу ТОВ "ГЛОБУС КОНСАЛТ" цемент у кількості 467 тон на загальну суму ПДВ - 188 тис.грн. За даними Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено придбання цементу протягом 2019-2020 років. Цемент придбавався у лютому 2018 року у кількості 1531 т. на загальну суму ПДВ 60,0,0 тис.грн. у ТОВ "СК КОРАЛ ТРЕЙД" (40343045), при цьому не реалізовувався до 2021 року. Слід також зазначити, що термін зберігання цементу 45-60 діб, при цьому для того, щоб зберігати цемент у кількості 1,5 тис.тон (близько 75 вантажних автомобілів) потрібно відповідне складське приміщення.
Одним з ризиків формування "ймовірного" ризикового податкового кредиту є придбання товарів у значній кількості без подальшої реалізації. Так, ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" у 2019-2020 роках придбано в значних обсягах: гофроящики, у кількості 800 тис.шт. на загальну суму 978 тис. ПДВ; - картон у кількості 50,3 тони на загальну суму ПДВ - 319 тис.грн.ПДВ. Придбаний товар СГД не реалізовувався, а для того, щоб його зберігати - потрібно відповідні складські приміщення…".
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ЗАСТОСУВАННЯ НОРМ ПРАВА

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає та враховує наступне.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово - господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку № 1165).
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. (абз.8 пункту 40 Порядку 1165).
Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).
У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку
З 01 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зокрема цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.
Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».
Тобто, порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.
Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:
- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.
У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1175, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема: "8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.".
З системного аналізу наведених вище норм слідує, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

ОБҐРУНТУВАННЯ ДОВОДІВ СТОРІН

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення №582 від 11.02.2021 року, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ "Агроальянс Південь" Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.
Фактично, таке рішення було прийнято виключно на підставі наявної у податкового органу податкової інформації.
Вказане підтверджується аналізом змісту витягу з протоколу від 11.02.2020 року №21, в якому зазначено, що рішення №582 прийняте у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.
Отже, рішення Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі №582 від 11.02.2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Товариство з обмеженою відповідальністю "Агроальянс Південь" віднесено до ризикових, прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку №1165.
Крім цього, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, не надано, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Колегія суддів наголошує, що оскільки визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, а тому суд під час розгляду справи повинен створювати необхідні умови для всебічного, повного й об`єктивного дослідження справи, однак не зобов`язаний підміняти собою учасників процесу, шукаючи докази виключно за власною ініціативою. 
Статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Згідно із ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.
Згідно з п.29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Що стосується вимоги позивача про стягнення витрат на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн., колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до вимог ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Згідно до вимог ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Аналіз наведених правових норм свідчить, що документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, відноситься до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів, обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 р. у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 р. у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 р. у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 р. у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі № 826/1216/16.

Позивачем на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу надано:
- договір про надання правової допомоги від 17.05.2021 року №93;
- квитанцію до прибуткового касового ордеру №2 від 13.07.2021 року про сплату позивачем адвокату Маєвській І.М. 5000,00 грн.
Так, 17.05.2021 року між адвокатом Маєвською І.М. (виконавець) та ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (клієнт) укладений договір про надання правової допомоги №93, відповідно до п. 1 якого "…Безпосередній зміст правничої (правової) допомоги Адвоката за цим Договором полягав в тому, що Клієнт доручив, а Адвокат взяв на себе зобов`язання під час строку дії цього Договору здійснити представництво (представити) Клієнта в суді, а також складення процесуальних документів до суду, а саме: позовної заяви до Херсонського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021 року, та зобов`язання вчинити певні дії…".
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідач у відзиві вказав на не співмірність заявлених витрат на правничу допомогу та відсутність документів про розрахунок понесених витрат.
Отже, колегія суддів зазначає, що сума заявлених витрат на правничу допомогу є вартістю послуг із складення процесуальних документів (позов, відповідь на відзив) та представництва інтересів у суді, сума є фіксованою – 5000,0 грн., що передбачено додатком до договору.
Проаналізувавши надані представником позивача на підтвердження витрат на правничу допомогу докази, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимога позивача про стягнення на його користь витрат на правову допомогу підлягає частковому задоволенню.
Так, враховуючи розгляд даної справи у спрощеному провадженні без виклику сторін, що виключає участь адвоката у судових засіданнях, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що заявлена сума витрат підлягає зменшенню до 2500,00 грн., яка є співмірною із складністю справи та виконаними адвокатом роботами та значенням справи для сторони.
Колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому колегією суддів ом до уваги не приймаються.
Відповідно до ч.1-3 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За таких обставин колегія суддів вважає наведені висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 7, 8, 9, 10, 73, 74, 77 КАС України та не приймає доводи, наведені в апеляційній скарзі про те, що судове рішення підлягає скасуванню.
Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 308; 311; 315; 316; 321; 322; 325; 328 КАС України, суд апеляційної інстанції, – 
П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення з підстав, передбачених статтею 328 КАС України.

Головуючий суддя 	 	Джабурія О.В.	
Судді	    	Кравченко К.В.    Вербицька Н. В.