ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/10850/19                                                                       Головуючий у 1 інстанції: Пащенко К.С.
                                                                                   Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  31 січня 2022 року                                                                                            м. Київ
  Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача                                    Вівдиченко Т.Р.
Суддів                                                      Грибан І.О.
                                                                 Лічевецького І.О.
За участю секретаря                               Борисовської Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України,  адміністративну справу за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю "Дара 2015" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТМО-Сервіс" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, визнання протиправними припису та постанови, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ТМО-Сервіс" звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:
- визнати протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі начальника управління контролю за будівництвом Євдокименка А.В. щодо проведення в період з 07.02.2019 до 20.02.2019 та з 28.05.2019 до 29.05.2019 позапланової перевірки дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "ТМО-Сервіс" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
- визнати протиправним і скасувати припис, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс» начальником управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Євдокименком А.В. від 29.05.2019 року;
- визнати протиправною і скасувати постанову № 52/19/073-4977 від 04.06.2019 року про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс».
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс» звернувся із апеляційною скаргою.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2021 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» - залишено без задоволення. Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2020 року - без змін (головуюча суддя - Пилипенко О.Є.).
Не погодившись з рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року, особа, яка не брала участі у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Дара 2015» (далі - ТОВ «Дара 2015») звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовну заяву в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що судом першої інстанції не було досліджено всіх обставин справи, зокрема, не з`ясовано хто є власником нерухомого майна, відносно якого було зроблено перевірку відповідачем, не було залучено до участі у справі у якості третьої особи ТОВ «Дара 2015», у зв`язку з чим, його було позбавлено права захистити свої права, подати до суду свої пояснення, заперечення тощо.
24 січня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача  - Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.
31 січня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від особи, яка не брала участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю "Дара 2015" надійшло клопотання, в якому просить відкласти розгляд справи на іншу дату. У даному клопотанні директор ТОВ "Дара 2015" вказує, що з метою належного представлення своїх інтересів ТОВ «Дара 2015» уклала договір про надання правової допомоги з адвокатом Каляєвим В.В., який 31.01.2022 повідомив, що в нього з`явились ознаки захворювання коронавірусною інфекцією COVID-19, крім того, напередодні він контактував з особою у якої було виявлено та підтверджено захворювання коронавірусною інфекцією COVID-19.
У задоволенні даного клопотання колегією суддів відмовлено, оскільки, особою, яка не брала участі у справі Товариством з обмеженою відповідальністю "Дара 2015" не надано будь-яких доказів укладення договору про надання правової допомоги з адвокатом Каляєвим В.В.
Разом з апеляційною скаргою особою, яка не брала участі у справі Товариством з обмеженою відповідальністю "Дара 2015" подано заяву, в якій просить залучити ТОВ «Дара 2015» до розгляду справи 640/10850/19, в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача.
Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у задоволенні вищевказаної заяви відмовлено.
Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у період з 07.02.2019 по 20.02.2019 та з 28.05.2019 по 29.05.2019 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ «ТМО-Сервіс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті на вул. Лук`янівській, 1, літ. «А у Шевченківському районі м. Києва.
За результатами проведеної перевірки було складено Акт № б/н від 29.05.2019, яким встановлено порушення ТОВ «ТМО-Сервіс» ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій», ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, ТОВ «ТМО-Сервіс» самочинно та без дозволу на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень та допущено експлуатацію самочинно побудованих і не введених в експлуатацію приміщень.
29 травня 2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається заборонити експлуатацію самочинно побудованого об`єкта з 29.05.2019 до усунення порушень, у відповідності до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; у термін до 29.07.2019 усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.
04 червня 2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було винесено постанову № 52/19/073-4977 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Не погоджуючись із діями відповідача щодо проведення позапланової перевірки, приписом та постановою, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
За приписами ч.ч. 1, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978 затверджено Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Положення №978).
Згідно з п. 1 вказаного Положення №978, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді.
Департамент, у межах, делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України.
Підпунктом 1 пункту 3 Положення № 978 передбачено, що основним завданням органу Департаменту є, зокрема, здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
Відповідно до пункту 2 Порядку №553, державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
За приписами пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; перевірка виконання суб`єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з підпунктом 3 пункту 11 Порядку № 553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Пунктом 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Відповідно до пункту 18 Порядку № 553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно - будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Пунктом 19 Порядку № 533 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Як вбачається з матеріалів справи, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у період з 07.02.2019 по 20.02.2019 та з 28.05.2019 по 29.05.2019 було проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ «ТМО-Сервіс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті на вул. Лук`янівській, 1, літ. «А» у Шевченківському районі м. Києва, за результатами проведеної якої складено Акт № б/н від 29 травня 2019 року (Т. 1 а.с. 17-31).
Відповідно до вищевказаного Акту, відповідачем встановлено порушення ТОВ «ТМО-Сервіс» ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій», ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме, ТОВ «ТМО-Сервіс» самочинно та без дозволу на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень та допущено експлуатацію самочинно побудованих і не введених в експлуатацію приміщень.
Також, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було видано припис від 29 травня 2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається заборонити експлуатацію самочинно побудованого об`єкта з 29.05.2019 року до усунення порушень у відповідності до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; у термін до 29.07.2019 року усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку (Т. 1 а.с. 16).
04 червня 2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено постанову № 52/19/073-4977 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «ТМО-Сервіс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 69  156,00 грн. (Т. 1 а.с. 33-34).
Згідно вимог ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Отже, апеляційному порядку підлягає перегляду рішення суду першої інстанції виключно в межах доводів та вимог апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю «Дара 2015».
Так, в апеляційній скарзі ТОВ «Дара 2015» вказує, що судом першої інстанції не було досліджено всіх обставин справи, зокрема, не з`ясовано хто є власником нерухомого майна,  відносно якого було зроблено перевірку відповідачем, не було залучено до участі у справі у якості третьої особи ТОВ «Дара 2015», у зв`язку з чим, його було позбавлено права захистити свої права, подати до суду свої пояснення, заперечення тощо.
З даного приводу, слід зазначити наступне.
Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.
Положеннями ч.ч. 4-5 ст. 49 КАС України передбачено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.
До апеляційної скарги особа, яка не брала участі у справі - ТОВ «Дара 2015»  додала копії Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, з яких вбачається, що ТОВ «Дара 2015» набуло у власність групу нежитлових приміщень в літ. "А" за адресою: м. Київ. вулиця Лук`янівська, будинок 1, приміщення 1А, а саме, 20 травня 2020 року 1/4 частки та 04 квітня 2021 року 3/4 частки.
Колегія суддів зазначає, що, відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Однак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод  або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
За змістом Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 року №18-рп/2004, поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». У цьому ж Рішенні зазначено, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування в межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. 
Отже, в даному випадку, необхідно встановити, чи має місце порушення оскаржуваними діями та рішеннями Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прав та інтересів позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Дара 2015".
Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач - ТОВ "ТМО-Сервіс" просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо проведення в період з 07.02.2019 до 20.02.2019 та з 28.05.2019 до 29.05.2019 позапланової перевірки дотримання ТОВ "ТМО-Сервіс" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; визнати протиправним і скасувати припис від 29.05.2019 року, а також, визнати протиправною і скасувати постанову від 04.06.2019 року № 52/19/073-4977.
Із Акту перевірки від 29 травня 2019 року №б/н вбачається, що перевірка вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті на вул. Лук`янівській, 1, літ. «А» у Шевченківському районі м. Києва  проводилася саме щодо ТОВ "ТМО-Сервіс".
Також, в Акті перевірки в описі виявлених порушень вимог законодавства зазначено, що у період виконанням технічної інвентаризації від 16.02.2001 та від 03.02.2006 саме ТОВ "ТМО-Сервіс" самочинно без дозволу на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень до нежитлової будівлі на вул. Лук`янівській, 1, літ. «А».
Отже, Акт перевірки складений відносно ТОВ "ТМО-Сервіс" та щодо дій даного Товариства по виконанню будівельних робіт з добудови нежитлових приміщень до нежитлової будівлі на вул. Лук`янівській, 1, літ. «А». до того, як ТОВ «Дара 2015» стало власником даної нежитлової будівлі.
З огляду на зазначене, дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведення в період з 07.02.2019 до 20.02.2019 та з 28.05.2019 до 29.05.2019 позапланової перевірки дотримання ТОВ "ТМО-Сервіс" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не порушували прав ТОВ «Дара 2015».
Також, колегія суддів зазначає, що оскаржуваний припис від 29 травня 2019 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил виданий відповідачем саме директору Товариства з обмеженою відповідальністю "ТМО-Сервіс" Лісовій Людмилі Іванівні та не покладає будь-яких обов`язків на Товариство з обмеженою відповідальністю «Дара 2015».
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що оскаржуваною постановою відповідача від 04 червня 2019 року № 52/19/073-4977 саме ТОВ «ТМО-Сервіс» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 69 156,00 грн.
Таким чином, посилання апелянта на те, що  ТОВ «Дара 2015» набуло у власність групу нежитлових приміщень за адресою: м. Київ. вулиця Лук`янівська, будинок 1, літ. «А», колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки, дана обставина виникла після виникнення спірних правовідносин, а тому, не впливає на правомірність чи протиправність оскаржуваних дій та рішень відповідача.
Колегія суддів наголошує, що апеляційна скарга не містить інших доводів про те, в чому полягає неправильність чи неповнота встановлення судом першої інстанції обставин справи або невірність застосування норм матеріального чи процесуального права.
Також, апелянтом не зазначено, в чому полягає протиправність дій Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведення позапланової перевірки ТОВ "ТМО-Сервіс", а також, протиправність оскаржуваних припису та постанови.
Крім того, колегія суддів враховує, що позивачем - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс» була подана апеляційна скарга на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року, однак, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 квітня 2021 року (головуюча суддя - Пилипенко О.Є.) апеляційну скаргу залишено без задоволення, а вказане рішення суду першої інстанції - без змін.
Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.
Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ТМО-Сервіс" та відсутність правових підстав для їх задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 229, 242, 243, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю "Дара 2015" залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                        Вівдиченко Т.Р.
          
Судді                                                                                             Грибан І.О.
                                                                                                  
                                                                                                      Лічевецький І.О.

Повний текст постанови виготовлено 04.02.2022 р.