ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/21076/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  02 лютого 2022 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
          Головуючого судді:                                                         Чаку Є.В., 
          суддів:                                                                              Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.
          за участю секретаря                                                          Ковтун К.В.                              
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної ради України питань телебачення і радіомовлення на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 жовтня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Телеканал" Прямий" до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, -

                                                      В С Т А Н О В И В:
ТОВ «Телеканал «Прямий» звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Нацради з питань телебачення і радіомовлення від 03.09.2020 №1006 «Про результати планової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Телеканал «Прямий», м. Київ (від 09.11.2018 HP №01430-м, ефірне мовлення, позивні: «ПРЯМИЙ FM»)».
Рішенням  Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 жовтня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправним і скасовано рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 03.09.2020 №1006 «Про результати планової виїзної перевірки ТОВ «Телеканал «Прямий», м. Київ, (НР №01430-м від 09.11.2018, ефірне мовлення, позивні «Прямий FM»)» в частині анулювання виданої ТОВ «Телеканал «Прямий» ліцензії на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018, що стосується мовлення з використанням частоти 91,1 МГц у м. Павлограді Дніпропетровської області, частоти 102,2 МГц у м. Мелітополі Запорізької області, частоти 98,8 МГц у м. Білій Церкві Київської області та частоти 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому Київської області, виданої на підставі рішень Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 11.10.2018 №1765 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 91,1 МГц у м. Павлограді Дніпропетровської області», від 11.10.2018 №1772 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 102,2 МГц у м. Мелітополі Запорізької обл.», від 11.10.2018 №1776 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 98,8 МГц у м.Білій Церкві Київської області», від 11.10.2018 №1780 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому Київської області». У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що на позивача було покладено обов`язок розпочати мовлення протягом року з дня набрання ліцензією чинності в усіх 6 частотах, який останнім у повному обсязі такий обов`язок виконано не було. Апелянт зазначив, що підійшов до питання анулювання ліцензії на мовлення цілком виважено, а рішення №1006 від 03.09.2021 є законним та обґрунтованим.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, а рішення суду необхідно  залишити без змін, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Телеканал «Прямий» є засобом масової інформації, що здійснює мовлення.
09.11.2018 позивачу видано ліцензію на мовлення НР №01430 від 09.11.2018, (вид мовлення - ефірне мовлення; територія розповсюдження програм - місцеве загальні характеристики каналу мовлення, мережі мовлення, багатоканальної телемережі (для багатоканальних телемереж зазначається оператор телекомунікацій) - згідно з додатком 3 до ліцензії на мовлення; періодичність, час, обсяги мовлення - по 24 години на добу; дата набрання ліцензією чинності - 09.11.2018; строк дії ліцензії - з 09.11.2018 по 09.11.2025; дата видачі бланка ліцензії - 09.11.2018.
У вказаній ліцензії зазначено, що її видано на підставі шести рішень Національної ради, а саме:
- від 11.10.2018 №1761 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області»;
- від 11.10.2018 №1765 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 91,1 МГц у м. Павлограді Дніпропетровської області»;
- від 11.10.2018 №1772 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 102,2 МГц у м. Мелітополі Запорізької обл.»;
- від 11.10.2018 №1776 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 98,8 МГц у м. Білій Церкві Київської області»;
- від 11.10.2018 №1780 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому Київської області»;
- від 11.10.2018 №1792 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області».
У додатку 3 до ліцензії на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018 зазначено, що  вказана ліцензія поширюється на використання наступних частот: 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області, 91,1 МГц у м. Павлограді Дніпропетровської області, 102,2 МГц у м. Мелітополі Запорізької області, 98,8 МГц у м. Білій Церкві Київської області, 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому Київської області, 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області.
З матеріалів справи вбачається, що для отримання ліцензій на мовлення на вищевказаних частотах в указаних населених пунктах позивач на підставі шести окремих рахунків Національної ради сплатив шість ліцензійних зборів.
18.07.2019 Національна рада прийняла рішення №967 про переоформлення позивачу вищевказаної ліцензії на мовлення та додатку 2 до цієї ліцензії у зв`язку зі зміною складу редакційної ради та уточненням територіальної категорії мовлення. Так в ліцензії зазначено: територіальна категорія мовлення - регіональне. 
Попередня ліцензія на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018 (дата видачі бланка ліцензії 09.11.2018) та додаток 3 (дата видачі додатка 09.11.2018) визнані недійсними та вилучились.
Колегія суддів зазначає, що у новому бланку ліцензії відсутнє посилання на шість рішень Національної ради, на підставі яких її видано, а зазначено лише рішення Національної ради від 18.07.2019 №967, на підставі якого переоформлено ліцензію.
30.10.2019 Національна рада видала рішення №1764, яким переоформлено додатки 1 та 2 до вищевказаної ліцензії (дата видачі яких відповідно 09.11.2018 та 19.08.2019) у зв`язку зі зміною генерального директора, складу редакційної ради та пов`язаних осіб.
У період з 16 по 17.12.2019 на виконання рішення Національної ради від 12.07.2019 №812 та наказу першого заступника голови Національної ради від 14.11.2019 №5а/394 посадовими особами відповідача було проведено планову виїзну перевірку ТОВ «Телеканал «Прямий», м. Київ на предмет дотримання умов ліцензії та вимог чинного законодавства.
Результати перевірки оформлені актом від 17.12.2019 №324, у висновках якого вказано, що підставою для призначення перевірки є рік діяльності телерадіокомпанії згідно з ліцензією на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018.
У акті перевірки зазначено, що на виконання вимог частини першої статті 43 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» ТОВ «Телеканал «Прямий» повідомило Національну раду про початок мовлення в ефірі м. Переяслав-Хмельницький (107,7 МГц) листом від 25.10.2019 №25/10219, в ефірі м. Біла Церква (98,8 МГц) листом від 27.09.2019 №306, в ефірі м. Мелітополь (102,2 МГц) листом від 19.09.2019 №399, в ефірі м. Павлоград (91,1 МГц) листом від 25.10.2019 №331.
Під час перевірки зафіксовано ознаки порушення Закону України «Про телебачення і радіомовлення»:
-          частини сьомої статті 27, частини восьмої статті 28 та пункту «а» частини першої статті 59, оскільки фактично зафіксована невідповідність показників із зазначеними у ліцензії, а саме характеристики каналу мовлення, мережі мовлення багатоканальної телемережі у м. Біла Церква, м. Переяслав-Хмельницький 107,7 МГц, м. Марганець 91,5 МГц, м. Лубни 104,0 МГц та у частині оператора телекомунікацій у м. Мелітополь 102,2 МГц, м. Біла Церква 98,8 МГц, м. Переяслав-Хмельницький 107,7 МГц, м. Марганець 91,5 МГц, м. Лубни 104,0 МГц;
-          відсутність мовлення у м. Марганець 91,5 МГц, м. Лубни 104,0 МГц, що засвідчують акти моніторингу у м. Марганець 91,5 МГц та м. Лубни 104,0 МГц;
-          ліцензіат зобов`язаний дотримуватися визначеної програмної концепції мовлення, що стосується м. Марганець 91,5 МГц та м. Лубни 104,0 МГц; 
-          фактичні докладні характеристики каналу мовлення не відповідають умовам ліцензії.
На підставі висновків акту перевірки Національна рада прийняла рішення від 03.09.2020 №1006 «Про результати планової виїзної перевірки ТОВ «Телеканал «Прямий», м. Київ (НР №01430-м від 09.11.2018, ефірне мовлення, позивні «Прямий FM), яким, керуючись частиною сьомою статті 27, пунктом «г» частини другої статті 37, частиною первою статті 43, частиною першою статті 70, частинами першою, другою, п`ятою та шостою статті 72, частинами першою та другою статті 73, частиною першою статті 74, частинами першою та другою статті 75 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», статтею 13 та частиною другою статті 24 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення», вирішила анулювати ліцензію на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018 ТОВ «Телеканал «Прямий», м. Київ, у зв`язку з відсутністю передбаченого ліцензією мовлення протягом року з дня видання ліцензії.
Також вказаним рішенням зобов`язано ТОВ «Телеканал «Прямий», м. Київ повернути до Національної ради ліцензію на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018 протягом десяти днів з дати прийняття цього рішення.
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з позовом. 
Відносини, що виникають у сфері телевізійного та радіомовлення на території України, правові, економічні, соціальні, організаційні умови їх функціонування, спрямовані на реалізацію свободи слова, прав громадян на отримання повної, достовірної та оперативної інформації, на відкрите і вільне обговорення суспільних питань, регламентовані приписами Закону України "Про телебачення і радіомовлення".
Частиною 4 ст. 7 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" визначено, що єдиним органом державного регулювання діяльності у сфері телебачення і радіомовлення незалежно від способу розповсюдження телерадіопрограм і передач є Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення (далі - Національна рада).
Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" ліцензія Національної ради на телерадіомовлення є єдиним і достатнім документом дозвільного характеру, що надає право ліцензіату вести телерадіомовлення.
Частинами 4 та 7 ст. 27 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" встановлено, що обов`язковими додатками до ліцензії на мовлення є: 
- програмна концепція мовлення; 
- організаційно-технічні, фінансові, інвестиційні зобов`язання, взяті організацією - ліцензіатом під час конкурсного відбору або під час розгляду її заяви Національною радою при отриманні ліцензії на позаконкурсних засадах; 
- докладні характеристики каналу мовлення, мережі мовлення, багатоканальної телемережі: частота (частоти), місцезнаходження та потужність передавача (передавачів), територія розповсюдження програм, місцезнаходження головної станції багатоканальної телемережі, максимальна кількість каналів (ресурс) багатоканальної телемережі, територія розташування (прийому) багатоканальної мережі; 
- відомості про засновника (співзасновників), власника (співвласників) телерадіоорганізації - ліцензіата та пов`язаних осіб, які були зазначені у заяві про видачу (продовження строку дії) ліцензії на мовлення; 
- відомості про склад управлінських та/або наглядових органів телерадіоорганізації-ліцензіата: керівника організації, склад ради директорів, склад наглядової ради тощо (для кожної з осіб - прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, громадянство, адреса, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний орган державної податкової служби і мають відмітку в паспорті).
Ліцензіат зобов`язаний виконувати умови ліцензії. Національна рада контролює виконання ліцензіатами умов ліцензій, а в разі їх порушення - застосовує штрафні санкції відповідно до вимог цього Закону.
Відповідно до ст. 13 Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" Національна рада здійснює: нагляд за дотриманням телерадіоорганізаціями та провайдерами програмної послуги вимог законодавства у галузі телерадіомовлення; застосування в межах своїх повноважень санкцій відповідно до закону; офіційний моніторинг телерадіопрограм.
Пунктом 1.3 Інструкції про порядок здійснення перевірок телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги, оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та про порушення законодавства про рекламу, яка затверджена рішенням Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення від 08.02.2012 № 115 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24.02.2012 N 313/20626 (далі - Інструкція № 115), визначено, що плановою перевіркою телерадіоорганізації вважається перевірка діяльності телерадіоорганізації, яка проводиться через рік з дати видачі ліцензії на мовлення або у зв`язку із закінченням строку дії ліцензії та передбачена планом проведення перевірок.
Планові та позапланові перевірки проводяться на підставі рішення Національної ради. У рішенні Національної ради про призначення позапланової перевірки зазначають найменування або прізвище, ім`я, по батькові ліцензіата, щодо якого буде проводитися перевірка, підстава для призначення перевірки та предмет перевірки (п.5.3 Інструкції).
На підставі рішення Національної ради про призначення перевірки видається наказ про призначення перевірки, в якому зазначають найменування або прізвище, ім`я, по батькові ліцензіата, щодо якого буде проводитися перевірка, підстави для призначення перевірки та предмет перевірки. Наказ підписує голова Національної ради (особа, яка виконує його обов`язки) (п.6.3 Інструкції).
В даному випадку, як правильно зазначив суд першої інстанції, відповідачем було дотримано вимоги законодавства при призначенні та проведенні планової виїзної перевірки ТОВ «Телеканал «Прямий». 
Щодо суті встановлено під час проведення планової перевірки порушення зафіксованого в акті перевірки, на підставі якого прийнято оскаржуване рішення, колегія суддів зазначає наступне.
Статтею 1 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" встановлено, що ліцензія на мовлення - документ державного зразка, який видається Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення та засвідчує право ліцензіата відповідно до умов ліцензії здійснювати мовлення, використовувати канали мовлення, мережі мовлення, канали багатоканальних телемереж; ліцензіат (власник ліцензії) - юридична або фізична особа, якій Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення видала відповідну ліцензію.
Згідно зі ст. 27 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" ліцензія на мовлення видається не пізніше ніж у десятиденний строк після прийняття Національною радою рішення про видачу ліцензії за умови сплати ліцензійного збору і є єдиною законною підставою на право мовлення. Форма ліцензії на мовлення встановлюється Національною радою відповідно до вимог цього Закону. У ліцензії на мовлення вказуються: назва телерадіоорганізації, її реквізити та інші вихідні дані (логотип, позивні, емблема тощо); місцезнаходження організації; вид мовлення та територія розповсюдження програм згідно з додатком до ліцензії; загальні характеристики каналу мовлення, мережі мовлення, багатоканальної телемережі (для багатоканальних телемереж вказується оператор телекомунікацій); періодичність, час, обсяги та сітка мовлення; дата набрання ліцензією чинності; строк дії ліцензії.
Обов`язковими додатками до ліцензії на мовлення є: програмна концепція мовлення; організаційно-технічні, фінансові, інвестиційні зобов`язання, взяті організацією-ліцензіатом під час конкурсного відбору або під час розгляду її заяви Національною радою при отриманні ліцензії на позаконкурсних засадах; докладні характеристики каналу мовлення, мережі мовлення, багатоканальної телемережі: частота (частоти), місцезнаходження та потужність передавача (передавачів), територія розповсюдження програм, місцезнаходження головної станції багатоканальної телемережі, максимальна кількість каналів (ресурс) багатоканальної телемережі, територія розташування (прийому) багатоканальної мережі; відомості про засновника (співзасновників), власника (співвласників) телерадіоорганізації-ліцензіата та пов`язаних осіб, які були зазначені у заяві про видачу (продовження строку дії) ліцензії на мовлення; відомості про склад управлінських та/або наглядових органів телерадіоорганізації-ліцензіата: керівника організації, склад ради директорів, склад наглядової ради тощо (для кожної з осіб - прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, громадянство, адреса, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний орган державної податкової служби і мають відмітку в паспорті).
Ліцензіат зобов`язаний виконувати умови ліцензії. Національна рада контролює виконання ліцензіатами умов ліцензій, а в разі їх порушення - застосовує штрафні санкції відповідно до вимог цього  Закону.                                
Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" ліцензування мовлення здійснюється виключно Національною радою відповідно до порядку та вимог, встановлених цим Законом та Законом України "Про Національну раду України з питань телебачення та радіомовлення".
Згідно з ст. 18 Закону ліцензування телерадіомовлення здійснює Національна рада. Ліцензія Національної ради на телерадіомовлення є єдиним і достатнім документом дозвільного характеру, що надає право ліцензіату вести телерадіомовлення. Порядок ліцензування телерадіомовлення визначається Законом України "Про телебачення і радіомовлення".
Згідно з п. а) ч.1 ст.59 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" телерадіоорганізація зобов`язана дотримуватися законодавства України та вимог ліцензії.
Згідно з ч.1 ст.71 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" відповідальність за порушення законодавства про телебачення і радіомовлення несуть телерадіоорганізації, провайдери програмної послуги, їх керівники та працівники, інші суб`єкти господарської діяльності, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Винні в порушеннях несуть цивільно-правову, адміністративну і кримінальну відповідальність згідно із законодавством України.
Нормами ч.2 ст.72 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" встановлено, що Національна рада застосовує санкції до телерадіоорганізацій у разі порушення ними вимог цього Закону та/або умов ліцензії.
Національна рада може застосовувати до телерадіоорганізацій та провайдерів програмної послуги такі санкції: оголошення попередження; стягнення штрафу; анулювання ліцензії на підставі рішення суду за позовом Національної ради (ч.6 ст.72  Закону №3759-ХІІ).
В даному випадку, як свідчать матеріали справи, позивач приймав участь у конкурсі на отримання ліцензій на мовлення на відповідних частотах у низці населених пунктів, що проводилися Національною радою, за наслідками яких останньою прийнято шість рішень про визначення ТОВ «Телеканал «Прямий» переможцем на отримання ліцензій на мовлення з використання шести частот у шести населених пунктах та про видачу йому шести ліцензій.
Після сплати позивачем у встановленому порядку ліцензійного збору за отримання кожної з шести ліцензій у відповідача виник обов`язок щодо видачі ТОВ «Телеканал «Прямий» шести ліцензій на місцеве мовлення.
Проте замість шести ліцензій Національна рада видала ТОВ «Телеканал «Прямий» одну ліцензію на мовлення серії НР №01430-м від 09.11.2018, підставою для видачі якої вказала шість вищевказаних рішень про видачу ліцензій на місцеве мовлення, що не узгоджується з приписами частини сімнадцятої статті 25 Закону № 3759-XII.
Судом встановлено, що отримавши згадану ліцензію, позивач здійснював свою діяльність на її підставі. 
Під час планової перевірки відповідачем було встановлено, що упродовж року з дня набрання чинності цією ліцензією позивач не розпочав мовлення на частоті 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та 104,0 МГц у м. Лубни Полтавської області.
Судом встановлено, що дійсно упродовж року з дня набрання чинності ліцензією позивач розпочав мовлення на чотирьох із шести частотах в чотирьох із шести міст, про що в установленому порядку повідомив Національну раду, а саме листами:
- від 19.09.2019 №299 - про початок мовлення з використанням частоти 102,2 МГц у м. Мелітополі з 28.09.2019;
- від 27.09.2019 №306 про початок мовлення з використання частоти 98,8 МГц у м. Білій Церкві з 07.10.2019;
- від 25.10.2019 №25/102019/332 про початок мовлення з використання частоти 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому з 05.11.2019;
- від 25.10.2019 №331 про початок мовлення з використання частоти 91,1 МГц у м. Павлограді з 01.11.2019.
З використанням частоти 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області позивач мовлення не розпочав, що ним не заперечувалося.
За приписами ст. 38 Закону України "Про радіочастотний ресурс України" у разі, якщо користувач з власної вини не в повному обсязі використовує радіочастотний ресурс, визначений в ліцензії, у визначений нею термін, ліцензія підлягає анулюванню. При цьому, ліцензія може бути переоформлена на смугу частот, яка фактично використовується.
Частинами першою та другою статті 37 вказаного Закону визначено, що анулювання ліцензії на мовлення здійснюється Національною радою у випадках, передбачених цим Законом.
Національна рада анулює ліцензію на мовлення на підставі: а) клопотання ліцензіата про анулювання ліцензії; б) рішення про скасування державної реєстрації ліцензіата; в) несплати ліцензіатом ліцензійного збору у строки, встановлені відповідно до вимог цього Закону; г) відсутності передбаченого ліцензією мовлення протягом року від дня видачі ліцензії; ґ) рішення суду про втрату чинності ліцензії на мовлення.
Суд першої інстанції вірно зазначив, що  не надання позивачем мовлення на  частоті 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області» свідчить про невиконання останнім вимог частини першої статті 43 Закону №3759-XII в частині, що стосується ліцензії, виданої відповідно до рішень Національної ради від 11.10.2018 №1761 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області» та від 11.10.2018 №1792 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області».
У разі встановлення порушення позивачем частини першої статті 43 Закону №3759-XII, а саме відсутності упродовж року з дня набрання чинності ліцензією початку мовлення на частоті 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області, Національна рада вправі анулювати видану йому ліцензію на мовлення саме в частині, що стосується мовлення на цих частотах в цих населених пунктах.
Наявними у матеріалах справи актами моніторингу та актом перевірки підтверджується відсутність упродовж року з дня набрання чинності ліцензією мовлення ТОВ «Телеканал «Прямий»  на частоті 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області. 
Вказані  обставини свідчать про те, що Національна рада обґрунтовано встановила порушення позивачем частини першої статті 43 Закону №3759-XII, що є підставою для прийняття рішення про анулювання ліцензії в частині, що стосується мовлення з використання цих частот у цих населених пунктах.
Відсутність мовлення на цих частотах у цих населених пунктах позивачем не заперечувалася.
Суд першої інстанції вірно зазначив, що позивач, у разі неможливості через різні причини вчасно розпочати мовлення, не скористався правом звернення до Національної ради із заявою про переоформлення вищевказаної ліцензії на мовлення з проханням виключити частоти, на яких мовлення не здійснюється.
Подання заяви  від 16.12.2019 про переоформлення ліцензії у зв`язку з вилученням частот 91,5 МГц у м. Марганець та 104,0 МГц у м. Лубни було здійснено позивачем поза межами річного строку. 
Враховуючи викладені обставини у сукупності колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність у відповідача підстав для анулювання виданої позивачу ліцензії НР №01430-м від 09.11.2018 в частині, що стосується мовлення з використанням частоти 91,5 МГц у м. Марганці Дніпропетровської області та частоти 104,0 МГц у м. Лубнах Полтавської області.
Оскільки в решті населених пунктів позивач на відповідній частоті розпочав мовлення упродовж одного року з дня набрання чинності вищевказаної ліцензії,  підстави для анулювання ліцензії були відсутні, отже оскаржуване рішення про анулювання ліцензії на мовлення НР №01430-м від 09.11.2018 виданої на підставі рішень Національної ради від 11.10.2018 №1765 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 91,1 МГц у м. Павлограді Дніпропетровської області»; від 11.10.2018 №1772 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 102,2 МГц у м. Мелітополі Запорізької обл.»; від 11.10.2018 №1776 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 98,8 МГц у м. Білій Церкві Київської області»; від 11.10.2018 №1780 «Про визначення переможця конкурсу та видачу ліцензії на мовлення з використанням частоти 107,7 МГц у м. Переяславі-Хмельницькому Київської області» є протиправним та підлягає скасуванню.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Оцінюючи наведені відповідачем доводи, колегія суддів виходить з того, що всі аргументи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права, у апеляційній скарзі не зазначено.
Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

                                                      П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Національної ради України питань телебачення і радіомовлення - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 жовтня 2021 року - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                          Є.В. Чаку

          Судді:                                                                                          Н.М. Єгорова

                                                                                                            А.Ю. Коротких