П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

18 березня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/18686/21	
Головуючий в 1 інстанції: Бойко О.Я.
          
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді – Зуєвої Л.Є.,
суддів: Коваля М.П., Кравченка К.В.

розглянувши  в порядку письмового провадження  апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2021 року позивач  звернувся до суду з  позовом до відповідача та просив  визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо відмови у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 згідно довідок від 19.08.21 №ЮО116956 «Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 29.01.20» тa вiд 19.08.21 №ЮО116956 «Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.21 що надійшли від Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 по справі №420/6711/21); зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок пенсії   ОСОБА_1 з 29.01.2020 року відповідно до наданих довідок від 19.08.21 №ЮО116956 «Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 29.01.20» тa вiд 19.08.21 №ЮО116956 «Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01.01.21» Одеським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки (на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 справі №420/6711/21),  здійснювати виплату перерахованої пенсії, а також провести доплату різниці між нарахованими та фактично виплаченими розмірами пенсії з 29.01.2020 року по день проведення доплати.
В обґрунтування позову зазначалось, що позивач є пенсіонером, отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". На виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 у справі №420/6711/21, Одеським ОТЦК та соціальної підтримки видано нові довідки від 29.01.2020 та 01.01.2021 відповідно. Однак, відповідач відмовив у проведенні перерахунку пенсії з тих підстав, що чинним законодавством не передбачено здійснення відповідного перерахунку пенсії.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року, ухвалене  в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Одеса  позов задоволено. 
Не погоджуючись з таким рішенням, Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області  надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводами апеляційної скарги  зазначено,  що повідомлення Пенсійним фондом України щодо зміни грошового забезпечення Головному управлінню не було здійснено, списки не були складені, що призвело до порушення процедури, передбаченої Порядком №45 та отримання відповідної довідки про розмір грошового забезпечення, а тому у Головного управління відсутні підстави та повноваження для проведення перерахунку пенсії позивачу.  Апелянт звертає увагу суду, що довідки від 19.08.2021 № ЮО116956 станом на 29.01.2020 тa вiд 19.08.2021 №ЮО116956 станом на 01.01.2021 видані з порушенням законодавства, тому відсутні законні підстави для здійснення перерахунку пенсії за повторно наданими довідками про розяір грошового забезпечення. 
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначається про обґрунтованість рішення суду першої інстанції, тому просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити.
Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів  дійшла наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено,  з  02.10.2018 пенсіонер Міністерства оборони України, ОСОБА_1  перебуває на обліку в Головному управління Пенсійного фонду України в Одеській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
На виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 по справі №:420/6711/21, Одеським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, були виготовлені та надані довідки про грошове забезпечення ОСОБА_1 , станом на 29.01.2020р. та 01.01.2021р. та направлено вказані довідки до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області для здійснення перерахунку.
16.09.2021 представник позивача звернувся із заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо проведення перерахунку пенсії, однак у проведенні такого перерахунку позивачу було відмовлено за відсутністю підстав.
Листом-вiдмовою від 24 вересня 2021 року № 1500-0308-8/119836 Головне управління пенсійного фонду у Одеській області зазначило, що Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 по справі №420/6711/21 на Головне управління зобов`язань щодо проведення перерахунку на підставі довідки про розмір грошового забезпечення не покладено, підстав для вчинення дій щодо здійснення перерахунку у Головного управління відсутні.
Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Слід зазначити, що спір у цій справі стосується законності дій відповідача щодо відмови у провелення перерахунку пенсії на підставі наданих довідок, які видані відповідно рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 р. №420/6711/21.
За частинами першою, другою та четвертою статті 63 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2262-XII) перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
30.08.2017 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, яка набрала чинності 01.03.2018 року та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Так, постановою №704, встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.
Пунктом 4 Постанови №704 (в редакції, чинній до 24.02.2018) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Постановою №103 (набрала чинності 24.02.2018) до Постанови №704 внесено зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 було викладено у новій редакції, а саме: «установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».
Отже, з 24 лютого 2018 року змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме: замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».
При цьому, зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови №704 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж постанови, а саме вони передбачали розрахункову величину, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).
Колегія суддів враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі - Правила № 870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.
За змістом п. 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.
Положеннями п. 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.
Зазначені норми права підтверджують, що примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер, не може містити норм права і не визначає із яку саме розрахункову величину слід використовувати при обчисленні окладів.
Отже, не приведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови № 704 у відповідність до змін, що внесені в п. 4 цієї ж Постанови, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)».
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року у справі № 826/6453/18 за наслідками апеляційного перегляду справи було скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 року в частині відмови в задоволенні позову про визнання протиправним та скасування пункту постанови і прийнято в цій частині нову постанову, якою визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України № 103.
Отже, з 29.01.2020 року - дня набрання законної сили рішенням у справі №826/6453/18 п. 6 Постанови № 103 втратив чинність та була відновлена дія пункту 4 Постанови № 704 у первинній редакції.
Оскільки норма пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 № 1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, колегія суддів не вбачає правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, після набрання законної сили судовим рішенням у справі № 826/6453/18 зміст пункту 4 постанови № 704 суперечить приписам пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1774, а тому цей пункт не може бути застосований як при обчисленні грошового забезпечення військовослужбовців, так відповідно і при визначенні грошового забезпечення для перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби.
При цьому, застосування розрахункової величини для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, саме розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, є безпідставними, оскільки Постанова Кабінету Міністрів України               № 704 не містить норми права в такій редакції.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що поняття розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року стосується саме того календарного року, в якому проводиться підвищення окладів військовослужбовців, що в свою чергу спричиняє перерахунок пенсій військових пенсіонерів, і такі підстави виникли саме з 01 січня 2018 року, при цьому судове рішення по справі № 826/6453/18 не впливає на момент підвищення окладів військовослужбовців.
Колегія суддів також звертає увагу, що у постанові від 11 лютого 2021 року у справі №200/3774/20-а Верховним Судом досліджувалося питання застосування пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України № 704 у взаємозв`язку з Примітками до цієї Постанови.
Верховним Судом у справі № 200/3774/20-а сформовано правовий висновок, який полягає у тому, що згідно з Постановою Кабінету Міністрів України розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня 2018 року.
Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом, зокрема,   у постанові від 04 листопада 2021 року (справа №460/7603/20).
Колегія суддів також враховує правові висновки Верховного Суду викладені в рішенні від 17.12.2019 по зразковій справі №160/8324/19, яке постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020 залишено без змін, а саме, що на обласні військові комісаріати покладено функції по складанню довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно із додатком 1 до Порядку № 45.
Зазначене свідчить, що щорічне підвищення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб безумовно не могло слугувати підставою для видачі нових довідок відповідачем.
Таким чином, колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги відповідача, що після скасування у судовому порядку змін, які були внесені до п.4 Постанови №704, зміна розміру посадових окладів та окладів за військове звання відповідної до позивача категорії військовослужбовців не відбулась.
Оскільки відповідно до ч.4 ст.63 Закону № 2262-XII обставиною, що обумовлює перерахунок пенсій колишніх військовослужбовців, повинно бути підвищення розміру грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовців, а такого підвищення з 1 січня 2021 року фактично не відбулось, зазначені обставин свідчать про відсутність правових підстав для застосування в якості розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01 січня 2021 року, та, як наслідок відсутність підстав для видачі позивачу нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
В свою чергу, колегія суддів встановила, що довідки від 19.08.2021 №ЮО116956 станом на 29.01.2020» тa вiд 19.08.2021 №ЮО116956 станом на 01.01.2021 видані Одеським обласним територіальним центром  комплектування та соціальної підтримки на підставі рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 р. справа №420/6711/21, про що зазначається в самих довідках (а.с.20-21).
Разом з тим, під час апеляційного розгляду справи  колегією суддів встановлено, що постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду  від 14.12.2021 р. у справі №420/6711/21 рішення  Одеського окружного адміністративного суду від 24.06.2021 р. скасовано та прийнято нове рішення про відмову в задоволенні позову.
З огляду на викладені обставини судова колегія вважає обгрнутованими доводи апелянта про відсутність підстав для проведення перерахунку пенсії, а також зазначає, що  до моменту отримання належної довідки із визначенням грошового забезпечення у відповідності до наведених законодавчих вимог у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.
Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні постанови неправильно застосовані норми матеріального права, що стали підставою для  невірного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду - скасувати з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позову.
Керуючись  ст. ст. 262, 263,  308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області  – задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року – скасувати.
Ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1   – відмовити.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя:                                                                                     Л.Є. Зуєва  

Суддя:                                                                                                       М.П. Коваль  

Суддя:                                                                                                        К.В. Кравченко