ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/486/21                                                                    

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ

20 січня 2022 року                                                                                                      м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Бужак Н. П.
Суддів: Костюк Л.О., Степанюка  А.Г.
За участю секретаря: Шевченко Е.П.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційні скарги Акціонерного товариства Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укзалізниця» та Східного Офісу Держаудитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року, суддя Бояринцева М.А., у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Центр забезпечення виробництва" АТ "Укрзалізниця" до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Локодеталь» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва АТ «Укрзалізниця» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Східного офісу Держаудитслужби  про  визнання протиправним та скасування висновку Східного офісу Держаудитслужби від 24.12.2020 про результати моніторингу закупівлі запасних частин до тепловозів серії, ідентифікатор в електронні системі закупівель №UA-2020-02-12-002962-b.
Позовні вимоги позивач  мотивує тим, що  не порушував вимоги частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки оголошення про проведення закупівлі розміщено з урахуванням положень Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затверджені наказом Міністерства розвитку економіки, та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082. Водночас, третьою особою дотримано вимоги Додатку №4 тендерної документації, а тому висновок відповідача про порушення позивачем пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» є безпідставним.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року адміністративний позов задоволено частково.  
Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби від 24.12.2020 про результати моніторингу закупівлі запасних частин до тепловозів серії, ідентифікатор в електронні системі закупівель №UA-2020-02-12-002962-b в частині встановленого порушення Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва АТ «Укрзалізниця» пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».
В іншій частині висновок Східного офісу Держаудитслужби від 24.12.2020 про результати моніторингу закупівлі запасних частин до тепловозів серії, ідентифікатор в електронні системі закупівель №UA-2020-02-12-002962-b - залишено без змін.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції  в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги  про визнання протиправним та скасування висновку від 24.12.2020.
Східний офіс Держаудитслужби, не погодившись з рішення Окружного адміністративного суду м. Києва,  також подав апеляційну скаргу в якій просить  апеляційну скаргу задовольнити, скасувати рішення суду в частині задоволення позовних вимог та прийняти нове рішення, яким  відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для задоволення клопотання про вихід із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом встановлено, що наказом Східного офісу Держаудитслужби від 01.12.2020 №239 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» відповідно до частини 2   статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23, доручення Державної аудиторської служби України від 25.11.2020 №003100-18/7905-2020 наказано розпочати моніторинг закупівель, зокрема, оголошення №UA-2020-02-12-002962-b.
За наслідком здійснення моніторингу оголошення №UA-2020-02-12-002962-b - Лот №1 - запасні частини до тепловозів серія ТЕ116, 2М62, 2ТЕ10 (поршень) за кодом ДК 0214:2015:34630000-2 - Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, очікуваною вартістю 1872000,00 грн. Лот №2 - запасні частини до тепловозів серії 2 ТЕ116, 2М62, 2ТЕ10 (розпилювач, пара плунжерна) за кодом ДК 021:2015:24630000-2 - Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, очікуваною вартістю 1   627   686,60 грн відповідачем затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 23.12.2020 №578 (далі - спірний та/або оскаржуваний висновок (спірне та/або оскаржуване рішення)).
У спірному висновку  відповідач зазначив, що позивач порушив вимоги частини 2 статті 21, пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на що було  зобов`язано Акціонерне товариство «Українська залізниця», керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» шляхом припинення зобов`язань за договором від 12.05.2020 №1-ЦЗВ-01-02120-01 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України   та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформації та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
На підставі статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Відповідно до статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю) (частина перша).
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. (частина друга).
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. (частина шоста).
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Пунктом 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII визначено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію, зокрема, мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Форми документів у сфері публічних закупівель було затверджено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490.
Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 11 червня 2020 року № 1082, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893 (далі - Порядок № 1082).
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
За правилами визначеними частинами 3-11, 19 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до  висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно п. 1 наказу Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 №23 «Про затвердження положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи» Східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.
Підпунктом 2 пункту 4 визначено, що  Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Таким чином, як вірно  зазначив суд першої інстанції, відповідач наділений повноваженнями здійснення моніторингу закупівель в особі свого структурного підрозділу  та за наслідком такого моніторингу скласти висновок, який може бути оскаржений замовником протягом 10 днів до суду з дня його оприлюднення.
Щодо виявлених під час моніторингу порушень вимог чинного законодавства, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідач у висновку послався на ту обставину, що Акціонерним товариством «Українська залізниця» допущено порушення частини 2 статті 21 Закону №922-VIII   , оскільки в оголошенні відсутня інформації про умови надання забезпечення тендерної пропозиції.
Положеннями пунктів 10, 31 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII встановлено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель, а забезпечення тендерної пропозицїї/пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасником перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції/пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія.
Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Відповідно до частини 1 статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Згідно із пунктом 15 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).
В той же час, частиною 1 статті 21 Закону №922-VIII регламентовано, що оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.
Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація (ч. 2 ст. 21 Закону №922-VIII).
Отже, у тендерній документації має бути обов`язково відображено замовником інформацію про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати) і така інформація також підлягає відображенню в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Як встановлено судом першої інстанції та дана обставина підтверджується  матеріалами справи, позивач не заперечує проти обставин не відображення ним в оголошенні про проведення відкритих торгів інформації про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій,  проте вважає, що відповідно  до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082 такий обов`язок не є обов`язким для нього.
Проте, такі доводи позивача не відповідають вимогам чинного законодавства.
Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082 визначає процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі (далі - Порядок), яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель (далі - веб-портал), подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель (далі - Порядок №1082).     
Як вірно зазначив суд першої інстанції, позивач посилається на Порядок №1082, тоді як станом на час публікації оголошення про відкриті торги 12.02.2020 даний Порядок не  діяв, так як набрав чинності 17.07.2020.            
На час виникнення спірних правовідносин діяв Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, який затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 18.03.2016 №477, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за № 447/28577 (далі - Порядок №477).
Згідно із пунктом 2 Порядку №477 у цьому Порядку нижченаведені терміни вживаються в таких значеннях:
- інформація про публічні закупівлі, яка формується в електронній системі закупівель (далі - інформація), а саме:
- інформація про закупівлі, яка підлягає оприлюдненню на веб-порталі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон);
- повідомлення, які надсилаються учасникам в електронній системі закупівель;
- інформація та документи, що подаються замовниками до ЦЗО, для проведення в їх інтересах процедур закупівлі та закупівлі за рамковими угодами;
- інформація та документи, що подаються для участі у процедурах закупівель;
- інформація та документи, що створюються та подаються під час проведення моніторингу закупівлі;
- звернення та скарги, що подаються через електронну систему закупівель;
- рішення про прийняття скарги до розгляду, припинення розгляду скарги та про результати розгляду скарг, що розміщуються в електронній системі закупівель.
Пунктом 3 Порядку №477 визначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/органом оскарження/органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних форм, реалізованих в електронній системі закупівель, з окремими полями та завантаження відповідних електронних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/органу оскарження/органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження електронних документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних форм з окремими полями.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Таким чином, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється, серед іншого, замовником, і такою інформацією також є інформація про закупівлі, яка підлягає оприлюдненню на веб-порталі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».
Водночас, Закон №922-VIII вимагає від замовника розміщення в оголошенні про відкриті торги інформації про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Отже, позивач як замовник зобов`язаний був розмістити в оголошенні про проведення відкритих торгів інформацію про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, однак такої інформації ним відображено не було.
Доводи позивача про  те, що внаслідок відсутності необхідних полів для заповнення він фактично був позбавлений можливості вчинити відповідні дії, а саме, відобразити в оголошенні інформацію передбачену частиною 2 статті 21 Закону №922-VIII, суд вірно не прийняв до уваги.
Відповідно до пункту 6 Порядку №477 у разі технічних збоїв під час унесення та/або заповнення інформації через автоматизовані робочі місця, які призводять до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель, замовник/ЦЗО/учасник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації і документів, а орган оскарження та органи державного фінансового контролю - на веб-порталі.
За потреби замовник/ЦЗО/учасник/орган оскарження/органи державного фінансового контролю здійснюють свої дії повторно відповідно до вимог та в межах строків, установлених Законом.
У разі якщо замовник не має можливості розмістити інформацію через авторизований електронний майданчик, відключений від електронної системи закупівель, він повинен розмістити необхідну інформацію через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб-портал.
До суду першої та до суду апеляційної інстанцій позивач не надав доказів застосування позивачем пункту 6 Порядку №477. 
Згідно листа ДП «Прозорро» інформацію про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій можливо відобразити в наявному полі «Примітки», оскільки на даний час здійснюється реалізація відповідного технічного функціоналу в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro».
З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про порушення АТ «Українська залізниця» положень частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на відсутність в оголошенні про відкриті торги інформації про умови надання забезпечення тендерної пропозиції.
Щодо порушення позивачем пункту 1 частини 1 статті 31 Закону №922-VIII колегія суддів зазначає таке.
Згідно з п.1 ч. 1 ст. 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: 1) учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
У спірному рішенні обґрунтовуючи наявне порушення відповідач вказав, що відповідно до пункту 3.7 «Інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» розділу 3 тендерної документації замовником визначено, що учасник надає документи на предмет закупівлі згідно вимог, визначених у Додатку №1. В свою чергу пунктом 4.1 Додатку №1 до тендерної документації замовником визначено, що дані на товар надаються шляхом заповнення відповідно інструкції даних у табличній формі, що зазначені у Додатку № 4. Відповідно до інструкції щодо заповнення таблиці «Дані на товар», яка міститься у Додатку № 4 до тендерної документації, у колонці 5 вказується дата виготовлення продукції (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання), у рекомендованому форматі ДД.ММ.РРРР з обов`язковим зазначенням місяця та року. Дата виготовлення продукції повинна передбачати гарантійний термін зберігання не менше одного року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до введення її в експлуатацію.
В документах тендерної пропозиції учасника закупівлі за Лотом №1 ТОВ «ЛОКОДЕТАЛЬ» міститься заповнена таблиця «Дані на товар», в колонці 5 якої учасником зазначена дата виготовлення - не раніше 01.01.2019, в документах тендерної пропозиції учасника закупівлі конкретний місяць і рік виготовлення товару не вказано, що не відповідає вимогам Додатку №4 до тендерної документації.
Отже, умовами Тендерної документації було встановлено вимогу для учасників надати інформацію згідно з Додатком № 4 «Дані на товар», у відповідності до інструкції щодо заповнення таблиці.
Згідно з Інструкцією щодо заповнення таблиці у колонці 5 вказується дата виготовлення продукції (при умові, що не порушені терміни та умови її зберігання), у рекомендованому форматі ДД.ММ.РРРР з обов`язковим зазначенням місяця та року. Дата виготовлення продукції повинна передбачати гарантійний термін зберігання не менше одного року з дня отримання продукції кінцевим споживачем до введення її в експлуатацію.
Як встановлено судом першої інстанції третьою особою у своїй тендерній пропозиції зазначено дату виготовлення товару «не раніше 01.01.2019 року».
Суд вірно не прийняв заперечення відповідача про те, що зазначення такої дати не є зазначення третьою особою конкретної дати виготовлення,  оскільки вимоги до технічних та якісних характеристик предмету закупівлі тендерної документації стосуються зазначення даних у таблиці Додатку № 4 до тендерної документації, які внесені до договору постачання продукції, з учасником, якого визнано переможцем торгів. Таким чином, учасником в тендерній пропозиції інформація у колонці 5 таблиці щодо дати виготовлення продукції зазначається в межах терміну її зберігання. При цьому, учасником тендерної пропозиції дата виготовлення продукції може бути зазначена і конкретна.
Окрім того, ТОВ «Локодеталь» у складі тендерної пропозиції надано документ «Дані на товар», де у колонці 9 та 10 зазначено гарантійні строки.
У колонув 9 документу «Дані на товар» ТОВ «Локодеталь» вказав, що експлуатація продукції не менше 2 років від дати отримання продукції Замовником, а у колонці 10 - зберігання не менше 1 року з дня отримання продукції Замовником до моменту її введення в експлуатацію.
Таким чином, відповідно до інструкції щодо заповнення таблиці «Дані на товар» (Додаток № 4 до тендерної документації) ТОВ «Локодеталь» виконано умови тендерної документації та вірно заповнено та зазначено інформацію стосовно дати виготовлення продукції відповідно до гарантійних строків.
Судом враховується, що продукція, яка пропонується до постачання, виготовляється після проведення випробувань, на підставі яких складені документи про відповідність продукції. Продукція, яку пропонує до постачання ТОВ «Локодеталь» виготовляється серійно.
Державним стандартом України «Організація промислового виробництва» (далі - ДСТУ 2960-94) встановлюються терміни та визначення основних понять у галузі організації промислового виробництва. Терміни, регламентовані ДСТУ 2960-94, є обов`язковими для використання в усіх видах нормативних документів, у довідковій та навчально-методичній літературі, що належить до організації промислового виробництва, а також для робіт зі стандартизації або у разі використання результатів цих робіт, включаючи програмні засоби для комп`ютерних систем.
Згідно із пунктом 4.28 розділ 4 ДСТУ 2960-94 визначено поняття серійне виробництво - тип виробництва, що характеризується одночасним виготовленням на підприємстві обмеженої номенклатури однорідної продукції, випуск якої періодично повторюється протягом тривалого часу.
Продукція, яка надається ТОВ «Локодеталь», має серійне виробництво, а тому продукція виготовлена, як зазначено в Додатку № 4 (таблиці «Дані на товар») тендерної документації «не раніше 01.12.2019» відповідає усім характеристикам, гарантійним строкам та нормам при проведенні випробувань продукції.
Отже, у зв`язку із серійним виготовленням продукції третя особа не мала змоги вказати точну дату виготовлення продукції, яка буде виготовлятись в майбутньому та буде постачатись зі складу виробника.
З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку щодо відсутності порушення позивачем пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому в цій частині  висновок підлягає скасуванню.
Що стосується доводів апеляційної скарги АТ «Українська залізниця» про відсутність у позивача порушення ч.2 ст 21 Закону України «Про публічні закупівлі», то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Як уже було зазначено колегією суддів відповідно до ч.2 ст. 21 вищезазначеного Закону оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);
3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;
4) очікувана вартість предмета закупівлі;
5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
7) умови оплати;
8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;
9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;
11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;
12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
Суд першої інстнації надав належну оцінку правовідносинам в цій частині та відхилив позовні вимоги.
Щодо доводів апеляційної скарги позивача (п.1.2 апеляційної скарги) щодо дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначених ДАСУ у висновку, то колегія суддів зазначає, що позивачем оскаржується висновок Держудитслужби, тоді як дії чи бездіяльність відповідача  позивач не оскаржує.
У висновку в графі «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень), Держаудитслужба зазначила, що з огляду на виявлені позивачем порушення відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до ЗУ «Про державні закупівлі», відповідно до Закону України «Про відновлення довіри до судової влади в Україні», зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором від 12.05.2020 з дотриманням погожень ГК України та ЦК України та протягом 5 днів з дня оприлюдження висновку оприлюднити та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення».
Отже, відповідач чітко вказав у який спосіб необхідно здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень.
Окрім того, у висновку відповідач зазначив в чому полягає правопорушення, яка норма Закону була порушена.
Що стосується доводів апеляційної скарги Східного офісу Держаудитслужби, то, скасовуючи висновок в частині, суд першої інстанції надав належну оцінку  виниклим правовідносинам з посиланням на норму закону та дійшов до правильного висновку, що  висновок в частині порушення відповідачем п.1 ч.1 ст. 31 Закону України «Про державні закупівлі» є протиправним та підлягає скасуванню.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги Акціонерного товариства «Українська залізниця» та Східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2021 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач:                                                                                Бужак Н.П.

Судді:                                                                                          Костюк Л.О.

                                                                                                    Степанюк А.Г.