ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" січня 2022 р.                               Справа№ 910/7951/21
          
          Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
          головуючого:           Алданової  С.О.
         суддів:                       Гаврилюка  О.М. 
                     Владимиренко С.В. 
 
розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" 
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 про повернення зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс"
у справі № 910/7951/21 (суддя: Мудрий С.М.)
за позовом Військової частини НОМЕР_1 
до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс",
2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс ДС"
про стягнення 2 717 470,95 грн.
без повідомлення (виклику) учасників справи
ВСТАНОВИВ:
Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс ДС" про стягнення заборгованості в розмірі 2 717 470,95 грн., а саме:
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс" суму заборгованості у вигляді оплачених, але не виконаних робіт за договором підряду від 10.05.2019 №82/19 у розмірі 2 207 919,30 грн., штрафні санкції у вигляді пені за порушення строків виконання робіт у розмірі 273 062,71 грн. та штрафу у розмірі 214 295,08 грн. за прострочення виконання робіт понад 30 календарних днів,
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс ДС" суму заборгованості у вигляді оплачених, але неякісно виконаних робіт за договором на виконання робіт із технічного нагляду від 21.05.2019 №83/19 у розмірі 18 494,88 грн., штрафні санкції у вигляді штрафу за підтвердження обсягу робіт, що не виконувались в розмірі 20% від вартості неякісно виконаних робіт у сумі 3 698,98 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2021 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
05.10.2021 через канцелярію суду відповідач подав відзив на позов та зустрічну позовну заяву.
Так, в зустрічному позові Товариство з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс" просить суд:
- односторонній правочин, вчинений військовою частиною НОМЕР_1 , а саме розірвання договору підряду № 82/19 від 10.05.2019 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 №350/157/687, визнати недійсним,
- односторонній правочин, вчинений військовою частиною НОМЕР_1 , а саме розірвання договору підряду №36/20 від 31.07.2020 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк. Коригування», оформлений повідомленням про розірвання договору від 02.10.2020 №350/157/688, визнати недійсним,
- стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс":
- 1 799 235,04 грн. боргу за виконані підрядні роботи за договором підряду №36/20 від 31.07.2020 на виконання додаткових будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі № 51/289 (їдальня), військове містечко № 51, м. Луцьк. Коригування»,
- 35 800,00 грн. боргу за оплачені проектні роботи ПП «Інторенерго» за договором №11 від 22.04.2021,
- 129 490,00 грн. забезпечення виконання договору про закупівлю № 82/19 від 10.05.2019 на виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк», та 34 007,89 грн. витрат зі сплати судового збору.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 у справі № 910/7951/21 на підставі ч. 6 ст. 180 ГПК України повернуто зустрічну позовну заяву і додані до неї документи заявнику.
Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ТОВ "Проектно-будівельний Альянс" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 у справі № 910/7951/21, а зустрічну позовну заяву передати на розгляд до Господарського суду міста Києва.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала прийнята місцевим господарським судом з порушенням норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали. Апелянт зазначає, що повернення позовної заяви з підстав утруднення розгляду справи та вирішення спору було передбачено статтею 63 ГПК України в редакції, що діяла до 15.12.2017, проте чинна редакція ГПК України не передбачає такої підстави для повернення позовної заяви. Зауважує, що додаткові роботи відповідно до Договору підряду № 36/20 від 31.07.2020 були необхідними для якісного та повного виконання робіт на об`єкті і були нерозривно пов`язані із основними роботами, проте не були передбачені початковим неякісним проектом. У зв`язку із цим, на думку апелянта, оплачені відповідачем та не компенсовані позивачем роботи з коригування проектно-кошторисної документації стосуються договору підряду від 10.05.2019 № 82/19 та нерозривно з ним пов`язані. Апелянт наголошує, що місцевим господарським судом не було враховано положення ч. 6 ст. 173 ГПК України, яка надає суду право з власної ініціативи до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.10.2021, апеляційна скарга у справі № 910/7951/21 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Владимиренко С.В., Євсікова О.О.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи. Встановлено учасникам справи процесуальний строк для подання відзивів, заперечень на апеляційну скаргу та інших заяв/клопотань протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.
У відзиві на апеляційну скаргу Військова частина НОМЕР_1 просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції – без змін.
Заперечуючи проти доводів апелянта, позивач зазначає, що оскаржувана ухвала прийнята місцевим господарським судом на підставі повного, всебічного та об`єктивного з`ясування усіх обставин справи з дотриманням судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права. Так позивач стверджує, що договір підряду № 36/20 від 31.07.2020 має свої об`єми робіт і встановлені терміни виконання цих робіт. Крім того, сторона зазначає, що вимоги в зустрічному позові стосовно договору № 11 від 22.04.2021 між ПП «Інтеренерго» та ТОВ «Проектно-будівельний альянс» взагалі не стосуються позивача за первісним позовом.
У зв`язку з перебуванням у відпустці судді Євсікова О.О., який входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2022, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Владимиренко С.В., Гаврилюк О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2022 справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 прийнято до провадження визначеним складом суду.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові).
За змістом ч. 3 ст. 270 ГПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Оскільки сторони письмово висловили свою правову позицію з даного спору, клопотань про розгляд апеляційної скарги з повідомленням (викликом) учасників справи не заявлялось, а необхідності призначення справи до розгляду у відкритому засіданні судом не встановлено, ця постанова Північного апеляційного господарського суду прийнята за результатами дослідження наявних в матеріалах справи документів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.
У зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному апеляційна скарга розглянута колегією суддів відразу після виходу судді Алданової С.О. з лікарняного. 
Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.
Матеріалами справи підтверджується, що Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс ДС" про стягнення заборгованості в розмірі 2 717 470,95 грн.
До Господарського суду міста Києва відповідач - 1 подава зустрічний позов до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення боргу та визнання недійсними односторонніх правочинів.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 у справі № 910/7951/21 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний Альянс" до військової частини НОМЕР_1 про стягнення боргу та визнання недійсними односторонніх правочинів та додані до неї матеріали повернуто заявнику. 
Приймаючи оскаржувану ухвалу, місцевий господарський суд виходив з того, що підстави та предмет позову за первісним позовом та за зустрічним позовом є різними, первісні та зустрічні позовні вимоги не є взаємопов`язаними та ґрунтуються на різних правових підставах, первісні та зустрічні позовні вимоги не є взаємовиключними навіть в частині. 
Колегія суддів, за результатами перегляду апеляційної скарги на ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви, погоджується з вищевикладеними висновками суду, з огляду на таке.
Згідно із вимогами частин 1, 2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Таким чином, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявністю одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.
Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18. 
Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 у справі № 910/18778/20, від 22.04.2019 у справі № 914/2236/18 конструкція ч. 2 ст. 180 ГПК вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20.
Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:
- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;
- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні й ті ж самі докази;
- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);
- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;
- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.
Як вбачається з матеріалів оскарження ухвали, у первісному та зустрічному позовах сторони вказують на неналежне виконання зобов`язань по виконанню виконання будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк».
Колегія суддів зазначає, що задоволення зустрічного позову а ні повністю, а ні частково не може виключити задоволення первісного позову, оскільки визнання недійсним одностороннього розірвання договору підряду від 10.05.2019 №82/19 та розірвання договору підряду №36/20 від 31.07.2020 на виконання додаткових будівельних робіт (зустрічний позов) жодним чином не виключає стягнення заборгованості у вигляді оплачених, але не виконаних робіт за вказаним договором № 82/19, та оплачених, але неякісно виконаних робіт за договором на виконання робіт із технічного нагляду від 21.05.2019 №83/19 (первісний позов).
Крім того, судова колегія звертає увагу на те, що апелянтом також не доведено взаємопов`язаності та доцільності спільного розгляду заявлених у зустрічному позові вимог про стягнення боргу за виконані підрядні роботи за договором підряду №36/20 від 31.07.2020 та боргу за оплачені проектні роботи ПП «Інторенерго» за договором №11 від 22.04.2021 з первісним позовом, оскільки заявлені позивачем вимоги стосуються договору підряду від 10.05.2019 №82/19 та договору на виконання робіт із технічного нагляду від 21.05.2019 №83/19.
Також суд апеляційної інстанції зазначає, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Таке право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, установлених процесуальним законодавством.
Суд апеляційної інстанції враховує, що відповідно до положень частини 2 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду.
Зокрема, первісний та зустрічний позов можуть виникати з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову. Наявність саме таких обставин, на думку апеляційного суду, не є обов`язковою передумовою, яка є в будь-якому випадку підставою для висновку про доцільність спільного розгляду зазначених позовів.
Суд апеляційної інстанції погоджується з твердженням апелянта про те, що вимоги за первісним та зустрічним позовами в даній справі виникли у зв`язку із виконанням будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція будівлі 51/289 (їдальня), військове містечко №51, м. Луцьк», проте викладене не є свідченням того, що позови виникли з одних і тих же правовідносин, оскільки сторонами заключалися договори із різними видами та об`ємами робіт і строками їх виконання.
Враховуючи вищевикладене, колегія судів зазначає про відсутність правових підстав для спільного розгляду заявленого відповідачем зустрічного позову з первісним позовом у даній справі, оскільки первісний та зустрічний позов не є взаємопов`язаними, і задоволення одного з них не може виключити повністю або частково задоволення іншого, а тому спільний розгляд цих позовів не є доцільним.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 04.07.2019 у справі №915/1350/18.
На переконання колегії суддів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом в межах даної справи та об`єднання в одне провадження вимог зустрічного позову з первісним позовом не сприятиме швидкому здійсненню правосуддя, економії процесуального часу та призведе до затягування учасниками судового процесу вирішення спору по суті.
При цьому, посилання апелянта на те, що при поверненні зустрічного позову судом першої інстанції було застосовано положення ГПК України в редакції, що діяла до 15.12.2017 року, колегією суддів оцінюються критично, оскільки, як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, Господарський суд міста Києва керувався приписами статті 180 ГПК у чинній на момент постановлення ухвали редакції.
Крім того, суд апеляційної інстанції погоджується з твердженням апелянта про те, що відповідно до ч. 6 ст. 173 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства. Однак, викладене не свідчить про наявність правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, оскільки заявлені позовні вимоги (разом та кожна окремо) не є взаємопов`язаними з первісним позовом, а їх спільний розгляд не є доцільним.
Відповідно до ч. 6 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Водночас, колегія суддів звертає увагу, що повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє відповідача права звернутись до господарського суду з окремим позовом у загальному порядку.
Згідно ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин, що мають значення для справи, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Усі інші доводи та міркування учасників справи, окрім наведених у мотивувальній частині постанови взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для повернення зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс".
Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на вищезазначене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 у справі № 910/7951/21 відповідає чинному законодавству та обставинам справи, прийнята з дотримання норм процесуального права, підстав для її скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. З огляду на наведене, аргументи апеляційної скарги щодо порушення господарським судом норм процесуального права колегією суддів відхиляються як такі, що не знайшли свого підтвердження матеріалами справи. Визначених ст. 280 ГПК України підстав для скасування оскаржуваної ухвали Північним апеляційним господарським судом за результатами перегляду справи в апеляційному порядку не встановлено.
Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом ухвали в апеляційному порядку, згідно приписів ст. 129 ГПК України, покладається на апелянта (відповідача-1 у даній справі).
Керуючись ст. ст. 129, 255, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 про повернення зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" у справі № 910/7951/21 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.10.2021 про повернення зустрічного позову у справі № 910/7951/21 залишити без змін.
3. Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом ухвали в апеляційному порядку, покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс".
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя                                                            С.О. Алданова 

Судді                                                                                О.М. Гаврилюк

                                                                                С.В. Владимиренко