ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 грудня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/3187/21	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
за участю секретаря судового засідання Замкової А.О. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Громадської організації Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 травня 2021 року (суддя Жукова Є.О.) в адміністративній справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Громадської організації Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єктів до повного усунення порушень,-

ВСТАНОВИВ:

          Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до суду з позовом до Громадської організації Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ», в якому просило:
- застосувати заходи  реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., м.Нікополь, вул. Добролюбова, 101 Громадської організації реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» до повного усунення порушень; 
- зобов`язати зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., м.Нікополь, вул. Добролюбова, 101 Громадської організації реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» до повного усунення порушень.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.05.2021 позов задоволено. Зобов`язано Громадську організацію реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., м.Нікополь, вул. Добролюбова, 101 Громадської організації реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» до повного усунення виявлених порушень.
В апеляційній скарзі Громадська організація Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволені позову.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що відповідачем було усунуто порушення, які були виявлені позивачем за результатами позапланової перевірки, а саме: директор Громадської організації Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки та чекає набору щодо проведення функціональних навчань з питань цивільного захисту; укладено договір на обробку дерев`яних елементів горищних покриттів; усунуто недолік щодо заниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді в будівлі їдальні; спеціальні пожежні щити були укомплектовані засобами пожежогасіння. Також скаржник зазначив, що порушення щодо не забезпечення працівників засобами колективного та індивідуального заходу та не проведення оцінки ризиків виникнення надзвичайних ситуацій є хибними, оскільки Громадська організація Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» не використовує найманих працівників. Крім того, є необґрунтованим порушення щодо здійснення відповідачем господарської діяльності без подання декларації відповідності матеріально технічної бази суб`єкта господарювання з питань пожежної безпеки, оскільки такі вимоги встановлюються для будівель які вводяться в дію після завершення будівництва, в той час як будівлі відповідача не є новозбудованими та не вводяться в експлуатацію. При цьому, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що не підлягають обкладенню системи пожежної сигналізації окремо розташовані застраховані одноповерхові наземні об`єкти торгівлі, громадського харчування, побутового обслуговування населення, площа яких незалежно від їх ступеня вогнестійкості не перевищує 100 кв.м. Так, стосовно будівель, які перевищують 100 кв.м. відповідачем  було укладено договір про виготовлення проекту - кошторису улаштування системи пожежної сигналізації. Зазначено, що відповідач не отримав відповідь на відзив, а суд не встановив строк щодо подачі заперечення на відповідь на відзив, чим порушено норми процесуального права. 
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити рішення суду першої інстанції без змін. 
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.
З матеріалів справи слідує, що у період з 10.02.2021 по 19.02.2021 було проведено позапланову перевірку Громадської організації реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» за адресою: Дніпропетровська обл., м. Нікополь, вул. Добролюбова, 101.
На підставі вказаної перевірки складено акт від 19.02.2021 №40, яким встановлено порушення  Кодексу цивільного захисту України №5403-VІ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених  наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697, Правила експлуатації та типові норми належності вогнегасників, затверджених наказом МВС України від 15.01.2018 №25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за № 225/31677, Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджено наказом Мінрегіону України від 13.11.2014 №312 (далі - ДБН В.2.5-56:2014), Державних будівельних норм України «Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди. Основні положення» затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України №260 від 28.09.2018 (далі - ДБН В.2.2-9:2018), Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Мінрегіону України від 31.10.2016 № 287 (далі - ДБН В.1.1-7:2016), Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС України від 05.11.2018 № 879, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27.11.2018 за № 1346/32798 (далі - ПТБ), Порядку організації та проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту, затвердженого  наказом МВС України від 28.11.2019 №991, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 16.01.2020 за №46/34329 (далі - Наказ МВС №991), Постанови Кабінету Міністрів України від 23.10.2013 №819 «Порядок проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» (далі - Порядок проведення навчання),  Постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 «Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (далі Порядок здійснення навчання населення), Постанови Кабінету Міністрів України № 440 від 05.06.2013 року «Про затвердження Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки» (далі - П ПКМУ №440), а саме: 
1. використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель та споруд колишнього піонерського табору «Восход») здійснюється без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання з питань пожежної безпеки, що є порушенням абз.1 ч.2 ст.57 КЦЗ; абз.1 ч.5 ст.57 КЦЗУ; п.1, 2 та 5 Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 №440 Пункт 16 розділу II; 
2. директор не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку  здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», що є порушенням п.16 розділу ІІ ППБУ; п.16 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою КМУ від 16.06.2013 р. №444; 
3. спеціальні пожежні щити (стенди), які розташовані на території колишнього піонерського табору «Восход», не доукомплектовані засобами пожежогасіння, а саме: протипожежними покривалами та вогнегасники, що є порушенням п.3.11 розділу V ППБУ; 
4. територія, будівлі та споруди колишнього піонерського табору «Восход» не забезпечені необхідною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) згідно вимог наказу Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 №25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за №225/31677, що є порушенням Пункт 3.6 розділу V ППБУ; розділи V та VI, додатки 4, 5, 6 та 10 Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 №25, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 року за № 225/31677; 
5. Будиночок літ. «А», будиночок літ.«Б», будиночок №1, будиночок №2, будиночок №3, будиночок №4, будиночок №5, будиночок №6, будиночок №7, будиночок №8, будиночок №9, будиночок №10, "будиночок №11, будиночок №12, будиночок №13, будинки їдальні, медпункту, гурткової, підсобних приміщень, методичної та складу колишнього піонерського табору «Восход» не обладнані системами протипожежного захистувідповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації та системою передавання тривожних сповіщень, що є порушенням Пункт 1.2 розділу V ППБУ; Пункт 8.1 додатку А таблиці А. 1 Державних будівельних норм України «Системи протипожежногозахисту» ДБН В.2.5- 56:2014; Пункт 3 додатку А Державних будівельних нормУкраїни «Будинки і споруди. Громадські будинки та споруди. Основні положення» ДБНВ.2:2-9:2018; 
6. не оброблені дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будиночку літ. «А», будиночку літ. «Б», будиночку №1, будиночку №2, будиночку №3, будиночку №4, будиночку №5, будиночку №6,будиночку №7, будиночку №8, будиночку №9, будиночку №10, будиночку №11, будиночку №12, будиночку №13 засобами вогнезахисту, які забезпечують групу вогнезахисної ефективності, що є порушенням пункт 2.5 розділу III ППБУ;
7. знижено клас вогнестійкості елементу заповнення прорізу у протипожежній перешкоді в будинку їдальні, а саме: для заповнення прорізу у протипожежній перешкоді, яка відокремлює приміщення вбудованої котельні від приміщення кухні, не застосовано протипожежні двері 2-го типу, що є порушенням пункт 2.3 розділу III ППБУ; пункти 6.1, 6.2, 6.4, 6.17 та таблиці 2, 3 Державних будівельних норм України «Пожежнабезпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» ДБН В. 1.1-7:2016; 
8. директор не пройшов функціональне навчання з питань цивільного захисту, що є порушенням пункт 8 частини першої  статті 20 КЦЗУ; пункти 10, 11 та додаток 1 Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 жовтня 2013 року №819;9. не проведено об`єктові навчання з питань цивільного захисту, що є порушенням пункт 11 частини першої статті 20 КЦЗУ; Пункти 5, 6 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року №444; Пункти 4, 7 та розділ II Порядку організації та проведення спеціальних об`єктових навчань і тренувань з питань цивільного захисту, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 28 листопада 2019 року №991, зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 16 січня 2020 року за №46/34329; 
10. працівники об`єкта не забезпечені засобами колективного та індивідуального захисту, що є порушенням пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ; 
11. не проведено оцінку ризиків виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру на об`єкті суб`єкта господарювання, що є порушенням абзацу другого пункту 3 розділу III ПТБ; Пункт 7 частини першої  статті 20 КЦЗУ.
У зв`язку з виявленими порушеннями відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, позивач  на підставі  Кодексу цивільного захисту України, Закону України  Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності  звернувся з даним позовом про застосування заходів реагуванняу вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська обл., м. Нікополь, вул. Добролюбова, 101 Громадської організації реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» до повного усунення порушень;
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з таких підстав.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до  Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч. 1  ст. 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно із приписами ч.1 та ч.2 ст.64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Відповідно до ч. 1 ст.20, ч. 1, ч. 6 ст.55, ч. 2 ст. 58 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики. Забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів. Обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. Основними завданнями пожежної охорони є: 1) забезпечення пожежної безпеки; 2) запобігання виникненню пожеж та нещасним випадкам під час пожеж; 3) гасіння пожеж, рятування населення, а також надання допомоги у ліквідації наслідків інших надзвичайних ситуацій.
Згідно статті 66, частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Поряд з тим, згідно пунктів 11, 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно з частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Відповідно до пункту 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені  законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
З матеріалів справи слідує, що на час розгляду цієї справи позивачем частково усунуто порушення, які зафіксовані актом № 40 від 19.02.2021. 
Стосовно доводів скаржника про те, що відповідачем вжито коло всіх дій, які залежали від нього задля виконання вимог контролюючого органу, та на даний час тривають роботи, які вимагають значного часу та коштів на усунення вказаних позивачем порушень, в той час як більшість виявлених порушень було усунуто та на даний час не усунуті порушення не створюють загрозу для життя і здоров`я осіб, виходячи з принципу співмірності відсутні підстави для вжиття заходів реагування шляхом зупинення експлуатації будівель та приміщень відповідача, колегія суддів зазначає наступне.
Так, укладання договору на оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів будиночків засобами вогнезахисту, не можливо вважати як повне усунення порушень, оскільки такі порушення будуть повністю усуненні лише після виконання робіт по обробці дерев`яних елементів горищних покриттів будиночків засобами вогнезахисту. 
Також укладення відповідачем договору про виготовлення проекту - кошторису улаштування системи пожежної сигналізації на двоповерхові будівлі та будівлі які перевищують 100 кв.м., не є належним виконанням порушення щодо не обладнання будиночків системою протипожежного захистувідповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», оскільки дане порушення буде усунуто лише після здійснення відповідних робіт по облаштуванню системою протипожежного захисту. 
Оцінюючи ризики не усунутих порушень, апеляційний суд зазначає, що система протипожежного захисту - комплекс технічних засобів, що змонтований на об`єкті, призначений для виявлення, локалізування та ліквідування пожеж без втручання людини, захисту людей, матеріальних цінностей та довкілля від впливу небезпечних чинників пожежа.
Системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі «пожежа», в тому числі запуск системи оповіщення та управління евакуюванням людей).
Система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей призначена для оповіщення людей, що перебувають в будинку (споруді), про виникнення пожежі з метою створення умов для їх своєчасного евакуювання.
Відсутність зазначених систем протипожежного захисту не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання, а також забезпечення евакуювання, а отже призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів об`єктів засобами вогнезахисту може призвести до швидкого руйнування несучих дерев`яних конструкцій в разі впливу вогню, що в свою чергу може призвести до руйнування перекриття поверху під горищним приміщенням і створити загрозу для здоров`я та життя людей.
З огляду на наведене, не усунуті порушення під час перевірки у їх сукупності є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, які працюють або перебувають на об`єкті відповідача, в той час як метою заходів реагування в даному випадку є запобігання вчинення загроз, а не усунення наслідків, які можуть виникнути у разі не усунення виявлених порушень.
Посилання скаржника, що останній не отримав відповідь на відзив, а суд першої інстанції не встановив строк щодо подачі заперечення на відповідь на відзив, чим порушено норми процесуального права, не спростовують правильність висновків суду першої інстанції про необхідність застосування заходів реагування.
Посилання скаржника на недотримання принципу пропорційності під час застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту апеляційний суд визнає необґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Також апеляційний суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення від суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень. Таким чином, після усунення порушень, які створюють загрозу для життя та/або здоров`ю людей, відповідач може звернутися до позивача для проведення позапланової перевірки з метою отримання повідомлення про усунення таких порушень, що в подальшому дасть можливість відновити свою роботу підприємству.
Вказані висновки узгоджується з правовою позицією Верховного Суду наведеною у постановах: від 21.09.2021 у справі № 320/2846/20, від 28.02.2019 у справі №810/2400/18, від 31.03.2021 у справі № 580/3213/19 від 03.06.2021 у справі 580/954/20.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду.
Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Громадської організації Реабілітаційний центр «БЛАГОДАТЬ» залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.05.2021 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров