СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2022 року                             м. Харків                        Справа № 905/1557/21  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Слободін М.М. , суддя  Хачатрян В.С.
без виклику учасників справи,
розглянувши в порядку спрощеного (письмового) провадження без проведення судового засідання за наявними в справі матеріалами апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь" (вх. №4059 Д/1) 
на ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.11.2021, постановлену у приміщенні Господарського суду Донецької області суддею Ніколаєвою Л.В., 
у справі № 905/1557/21,
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобал Логістик Сістем",                  м. Київ, 
до Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь",                     м. Маріуполь, 
про стягнення 5 205 616,73 грн 

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Глобал Логістик Сістем" звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з ПрАТ "МК "Азовсталь" 5 205 616,73 грн, з яких 1 153 805,45 грн – основна заборгованість, 2 715 049,72 грн – пеня, 340 748,43 грн – 3% річних, 996 013,13 грн – інфляційні втрати.
02.11.2021 за вх. №22848/21 Господарський суд Донецької області через систему "Електронний суд" одержав зустрічну позовну заяву ПрАТ "МК "Азовсталь" про стягнення з ТОВ "Глобал Логістик Сістем" штрафу у розмірі 125366,19 грн.
Також в зустрічній позовній заяві ПрАТ "МК "Азовсталь" заявило клопотання про поновлення процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі № 905/1557/21 відмовлено у задоволенні клопотання ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" про поновлення процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви та повернуто ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" зустрічну позовну заяву за вх.№ 22848/21 від 02.11.2021. 
ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" подало апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі № 905/1557/21 скасувати, а матеріали справи передати до Господарського суду Донецької області для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про можливість прийняття зустрічної позовної заяви ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" про стягнення з ТОВ "Глобал Логістик Сістем" штрафу у розмірі 125366,19 грн по договору на транспортне обслуговування № 8/18 ТО від 31.07.2018 до спільного розгляду з первісним позовом.
В обгрунтування апеляційної скарги вказує на те, що  у встановлений судом строк ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" з об`єктивних причин було позбавлено можливості подати обгрунтовану зустрічну позовну заяву з підстав дуже великого обсягу первісних позовних матеріалів, що потребувало додаткового часу для вивчення та проведення аналізу документів справи, опрацювання нормативно-правової бази, яка регулює спірні правовідносини. Крім того зауважує про те, що строк на звернення до суду із зустрічним позовом пропущено   через обмеження, що обумовлені епідемією коронавірусної інфекції та запровадженням в Україні карантину. Зазначає, що на підприємстві запроваджена дистанційна робота у зв`язку з епідеміологічною ситуацією в Україні, що зумовлює певні труднощі в адміністративного персоналу під час обробки документації. Апелянт вважає відмову місцевого господарського суду поновити строк на подання апеляційної скарги  обмеженням його права на доступ до правосуддя. 
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.12.2021 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Шутенко І.А., суддя Слободін М.М., суддя Хачатрян В.С. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі №905/1557/21; встановлено позивачу строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а сторонам для подання заяв, клопотань, тощо; розгляд апеляційної скарги здійснювати без повідомлення учасників справи.
   17.01.2022 до Східного апеляційного господарського суду від ТОВ "Глобал Логістик Сістем" надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№ 567), в якому позивач за первісним позовом заперечує проти задоволення апеляційної скарги, доводи апелянта вважає безпідставними, а оскаржувану ухвалу законною та обґрунтованою. З цих підстав просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги в повному обсязі. 
В обгрунтування своїх заперечень вказує на те, що зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ч.1 ст.180 ГПК України після завершення встановленого судом строку для подання відзиву на позов, а наведені підстави поновлення пропущеного строку є необгрунтованими. 
Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Як вбачається з матеріалів справи, копії ухвали від 10.01.2022 про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 були отримані представниками сторін, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.
Тобто, матеріалами справи підтверджується належне повідомлення сторін про відкриття провадження у справі та розгляд справи в порядку, передбаченому ч. 10 ст. 270 ГПК України.
Колегія суддів повідомляє, що клопотань від учасників справи про розгляд справи з їх повідомленням (викликом) до суду не надійшло. 
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про розгляд апеляційної скарги в порядку спрощеного письмового провадження, в межах встановленого чинним процесуальним законодавством строку, без проведення судового засідання.
Відповідно до ч. 13 ст. 8 та ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, у разі здійснення розгляду справи в порядку письмового провадження суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами, досліджує докази і письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, судове засідання не проводиться. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та докази по справі на їх підтвердження, їх юридичну оцінку, а також доводи апеляційної скарги в межах вимог, передбачених   статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.
ТОВ "Глобал Логістик Сістем" звернулося до Господарського суду Донецької області з позовом про стягнення з ПрАТ "МК "Азовсталь" 5 205 616,73 грн, з яких 1 153 805,45 грн – основна заборгованість, 2 715 049,72 грн – пеня, 340 748,43 грн – 3% річних, 996 013,13 грн – інфляційні втрати.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань з повної та своєчасної оплати наданих послуг за договорами про транспортне обслуговування №8/18 ТО від 31.07.2018, №17/19 ТП/1057 від 23.08.2019, №30/19 ТО/1058 від 23.08.2019, №2020/9 УБТ ТО від 01.01.2020.
25.08.2021 Господарського суду Донецької області постановлено ухвалу, якою прийняти  позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 905/1557/21; підготовче засідання призначено на 28.09.2021 о 14:30 год; викликано   учасників справи у підготовче засідання; встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду; заперечень на відповідь на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив; встановлено позивачу строк для подання до суду відповіді на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов; запропоновано позивачу надати до суду додаткові документи. 
28.09.2021 Господарським судом Донецької області постановлено ухвалу, занесену до протоколу судового засідання, якою задоволено клопотання відповідача за вх. № 01.02.04-9/7 від 22.09.2021 шляхом продовження строку для подання відзиву на позов    до    21.10.2021.
02.11.2021 за вх. №22848/21 Господарський суд Донецької області через систему "Електронний суд" одержав зустрічну позовну заяву ПрАТ "МК "Азовсталь" про стягнення з ТОВ "Глобал Логістик Сістем" штрафу у розмірі 125 366,19 грн.
В обґрунтування позовних вимог ПрАТ "МК "Азовсталь" посилається на порушення ТОВ "Глобал Логістик Сістем" умов договору на транспортне обслуговування №8/18 ТО від 31.07.2018 в частині порушення строків надання послуг.
Також зустрічна позовна заява містить клопотання ПрАТ "МК "Азовсталь", в якому останнє просить суд поновити процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви.
   Ухвалою Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі № 905/1557/21 відмовлено у задоволенні клопотання ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" про поновлення процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви та повернуто ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" зустрічну позовну заяву за вх.№22848/21 від 02.11.2021 з огляду на те, що вказані заявником ПрАТ "МК "Азовсталь" обставини в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення із зустрічним позовом не є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії по пред`явленню зустрічного позову у встановлений строк. Наведені заявником факти також не є тією виключною обставиною, яка може бути підставою для поновлення строку для подання зустрічного позову. 
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає таке.
Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі   статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"   визначено, що суди застосовують при розгляді справ   Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод   1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Так, відповідно до   ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмежене, особливо щодо умов прийнятності скарги. Проте право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (mutatis mutandis, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» («Melnyk v. Ukraine» заява № 23436/03, § 22, від 28 березня 2006 року).
Виходячи з приписів ст.ст.   55,   129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм   ГПК України. Таким чином, право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним, подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог   ГПК України   щодо її подання.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4   ст. 13 ГПК України   судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Частиною 1   ст. 46 ГПК України   передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Згідно з п. 3 ч.2   ст. 46 ГПК України   визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у   ст. 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ст. 113 ГПК України).
Статтею 180 ГПК України   визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей   162,   164,   172,   173   цього   Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення   ст. 174 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи. Отже, зустрічна позовна заява подана до суду поза межами строку для подання відзиву підлягає поверненню господарським судом заявнику.
Відповідно до ч.8   ст. 165 ГПК України   відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
Згідно з ч.1   ст. 116 ГПК України   перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Відповідно до п. 6 ч. 2   ст. 42 ГПК України   учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Згідно зі ст.118 ГПК України   право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.
За приписами   ст. 119 ГПК України   суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.
Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.
Обрахування строку на подання відзиву на позов починається відповідно для кожного учасника справи з наступного дня після дати отримання ним ухвали місцевого господарського суду про відкриття провадження у справі. Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справи перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.
Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів господарсько-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження господарського процесу у визначених   ГПК України   часових рамках. Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз   ГПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.
Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.
Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків. Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).
Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.
Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.
Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Касаційного господарського суду у постанові від 24.12.2019 у справі №910/5172/19.
Колегія суддів зауважує, що ГПК України   не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. 
Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку. 
Як встановлено судом, 25.08.2021 Господарським судом Донецької області постановлено ухвалу, якою у т.ч. відкрито провадження у справі № 905/1557/21 та встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на позов - протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали суду.
Згідно повідомлення про вручення поштового відправлення №6102256316560, копія ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження та призначення справи до розгляду від 25.08.2021 була отримана відповідачем 11.09.2021.
Разом з тим, 22.09.2021 відповідач подав до суду за вх. № 01.02.04-9/7 заяву про продовження строку для подання відзиву на позов    до    21.10.2021.
28.09.2021 Господарським судом Донецької області було постановлено ухвалу, занесену до протоколу судового засідання, якою задоволено вказане клопотання відповідача та продовжено строк для подання відзиву на позов   до   21.10.2021. Отже, строк для подання зустрічної позовної заяви, який є тотожним строку для подання відзиву на позовну заяву, був встановлений до 21.10.2021, відповідає вимогам ч. 8 ст. 165 ГПК України і є розумним, тобто передбачав час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення відповідної процесуальної дії. 
При цьому у заяві про продавження строку на подання відзиву, відповідач не зазначав, що ним готується зустрічна позовна заява, не просив суд встановити чи продовжити йому строк на звернення із зустрічною позовною заявою, не повідомляв про обставини, які заважали йому звернутися із зустрічним позовом в межах встановлених процесуальним законом строків.
Із зустрічною позовною заявою відповідач звернувся лише 02.11.2021, тобто з пропуском встановленого строку та просив суд поновити процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви та зазначає, що, по-перше, строк пропущено з огляду на великий обсяг первісних позовних матеріалів та необхідність додаткового часу для їх вивчення, проведення аналізу, опрацювання нормативно - правової бази, яка регулює спірні відносини, а по-друге, на підприємстві запроваджена дистанційна робота у зв`язку з епідеміологічною ситуацією в країні, що зумовлює певні труднощі в адміністративного персоналу під час обробки документації. 
Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що звертаючись з даним позовом до суду, позивачем на адресу відповідача було направлено два томи додатків до позовної заяви, що підтверджується наявним в матеріалах справи описом вкладення у цінний лист № 0101045448291.
Господарським судом Донецької області було задоволено клопотання відповідача та продовжено строк для подання відзиву на позов до 21.10.2021, тобто було надано відповідачу додатковий строк для подання зустрічного позову, який склав 38 днів (з 11.09.2021 - одержання відповідачем ухвали суду від 25.08.2021 до 21.10.2021) і мав бути достатнім для вчинення відповідної процесуальної дії. 
Посилання відповідача у клопотанні та апеляційній скарзі на великий обсяг первісних позовних матеріалів, що потребувало додаткового часу для вивчення та проведення аналізу документів справи, опрацювання нормативно-правової бази, яка регулює спірні правовідносини, що було підставою пропуску строку, колегія суддів вважає некоректним, оскільки за характером зустрічних позовних вимог спір не відрізняється особливою складністю та є звичайним розрахунковим спором, що не потребує значного часу для формування правової позиції щодо нього. 
Крім того, як вірно зазначено судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, юридична особа не обмежена законом в кількості осіб, які можуть представляти її інтереси у суді, а отже у разі браку часу позивач за зустрічним позовом міг залучити до складання зустрічного позову з метою його своєчасного подання до суду додаткового представника.
Таким чином, доводи апелянта, щодо великого обсягу первісного позову (стані правової невизначеності), не можуть вважатися поважними причинами пропуску процесуального строку, оскільки такі дії відповідача залежать виключно від суб`єктивної поведінки останнього, а зазначені обставини не обмежують прав та можливості ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь"   подати зустрічну позовну заяву у встановлений строк. 
Відповідач за первісним позовом, посилаючись на те, що пропуск процесуального строку на подання зустрічного позову був зумовлений також обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, не зазначив, яким чином встановлені в Україні заходи карантину вплинули на неможливість своєчасного направленням ним до суду зустрічної позовної заяви.
Судова колегія звертає увагу, що лише формальне посилання на карантинні заходи, запроваджені в країні не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку.
Відповідач у апеляційній скарзі декларативно посилається на положення законодавства, зокрема, на рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.03.3030 « Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та Закону України «Про Основи законодавства України про охорону здоров`я». Проте,  ні   вказаними документами, ні іншими нормативно-правовими актами, роботи судів зі здійснення правосуддя не було обмежено. 
Відповідач зазначає про те, що з введенням карантинних обмежень у  працівників виникли певні труднощі під час обробки документації, а тому, не було можливості своєчасно підготувати та подати суду зустрічну позовну заяву. 
    Проте, відповідачем, в порушення ч.3 ст.13 ГПК України, не надано жодних доказів на підтвердження вказаної обставини та не обґрунтовано, яким чином труднощі під час обробки документації впливали на неможливість подання зустрічного позову у визначені законом строки. 
На підставі наведеного колегія суддів дійшла висновку про те, що при поданні   зустрічного позову ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь"   не вказані обставини поважності причини пропуску строку звернення із зустрічним позовом, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони   та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії по пред`явленню зустрічного позову у встановлений законом строк. 
З цих підстав колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" не навів жодних об`єктивних непереборних обставин, які б не залежали від волі та поведінки відповідача за первісним позовом, що завадили йому звернутися із зустрічним позовом в межах встановленого судом строку для подання відзиву. 
Відповідно до ч. 1   ст. 43 ГПК України   учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Отже, ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь", добросовісно користуючись наданими йому процесуальними правами сторони судового процесу, розуміючи наслідки пропуску строку, маючи бажання на звернення із зустрічною позовною заявою у даному провадженні, повинно було у встановлений судом строк (а за наявності об`єктивних причин   у розумний строк)   вчинити вказану процесуальну дію.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідач зволікав із зверненням до суду із зустрічною позовною заявою та не навів обґрунтованих підстав пропуску строку на звернення із зустрічною позовною заявою.
Варто зазначити, що ЄСПЛ у своїй прецедентній практиці щодо України неодноразово звертав увагу на норми, що стосуються процесуальних строків, але в аспекті порушення принципу правової визначеності у контексті пункту 1   статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, Європейський суд з прав людини у справі у справі Melnik v. Ukraine ЄСПЛ зазначив, що норми, які регулюють строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.
Як зазначено Верховним Судом у постанові від 17.04.2020 у справі №920/663/19, передбачене Господарським процесуальним кодексом України право подати зустрічну позовну заяву можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства. Чого у даному випадку ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь"   зроблено не було. 
Оскільки пропуск процесуального строку на звернення із зустрічною позовною заявою зумовлений суб`єктивною поведінкою самого відповідача, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні клопотання ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь"   про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви. А тому судом першої інстанції правомірно повернуто зустрічну позовну заяву.
Апеляційний господарський суд відхиляє доводи апелянта про те, що відмовляючи у задоволенні клопотанні про поновлення строку для подання зустрічного позову, місцевий господарський суд фактично відмовив у доступі до правосуддя з огляду на те, що повернення зустрічного позову  не позбавляє апелянта права звернутися за захистом своїх порушених прав до суду з позовними вимогами у окремому позовному провадженні, тобто не позбавляє сторону доступу до правосуддя. 
    Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.
      З огляду на вищевикладене, колегія  суддів апеляційного суду вважає, що   судом першої інстанції в   повному обсязі досліджені обставини, що мають значення для справи, а викладені в оскаржуваному судовому рішенні висновки відповідають фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим апеляційна скарга ПрАТ Металургійний комбінат "Азовсталь" задоволенню не підлягає, а ухвала Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі № 905/1557/21 підлягає залишенню без змін.
З огляду на те, що апеляційна скарга залишається без задоволення, відповідно до   ст. 129 ГПК України   судовий збір за її подання покладається судом на скаржника.
Керуючись ст.ст.   129,   269,   270,   275,   276,   281 - 284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь" залишити без задоволення. 
Ухвалу Господарського суду Донецької області від 04.11.2021 у справі № 905/1557/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження постанови апеляційного господарського суду передбачені   статтями 287-289 ГПК України.

Головуючий суддя                                                                    І.А. Шутенко

Суддя                                                                                           М.М. Слободін  

Суддя                                                                                           В.С. Хачатрян