ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/5796/21                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко А.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  24 січня 2022 року                                                                                            м. Київ

          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
          головуючий суддя                              Грибан І.О.
          судді:                                                  Ключкович В.Ю.
                                                            Парінов А.Б.

          розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, -

У С Т А Н О В И В:

          Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просив:
          - припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 09.03.2021 № КВ 051210304480 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 18.03.2021 № КВ 101210318811 на об`єкт: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_2 ) на АДРЕСА_3 », замовник будівництва - ОСОБА_1 .
          Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено.
          Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
          Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, без врахування всіх фактичних обставин справи.
          Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2021 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
          Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.
          Переглядаючи справу в межах доводів апеляційних скарг на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.
          Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що позивачем 09.03.2021 було зареєстроване повідомлення № КВ 051210304480  про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_2 . Вид будівництва - реконструкція. Код об`єкта - 1122.1. Технічний нагляд здійснює ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат серії АТ № 006397. Проєктна документація розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» (код ЄДРПОУ: 13393120). Головним архітектором зазначено ОСОБА_3 на підставі наказу № 19/02/П від 15.02.2021, виданого Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор» та затверджена замовником - ОСОБА_1  наказом № б/н від 22.02.2021. Відповідальною особою проєктувальника, що здійснює авторський нагляд визначено ОСОБА_3 .
           18.03.2021 відповідачем зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № КВ 101210318811 на об`єкт: «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розподілом на три самостійні квартири (кв. АДРЕСА_2 ) на АДРЕСА_3 », замовник будівництва - ОСОБА_1 . Пунктом 9 декларації передбачено, що головним архітектором проекту та особою, що здійснює авторський нагляд значиться ОСОБА_3 .
          Разом з тим, на адресу позивача від фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 надійшов лист від 14.04.2021 № 5-04 про припинення реєстрації та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що проводитимуться та проводяться на об`єктах м. Києва та зареєстрованих позивачем в період з 01.04.2021 по 05.04.2021 з наступними реєстраційними номерами, зокрема: від 09.03.2021 № КВ 051210304480, розробником проектної документації якого виступає Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор», оскільки ФОП ОСОБА_3 не проводилися проектні роботи по згаданих об`єктах, не укладалися жодні договори та не видавалися накази на призначення ФОП ОСОБА_3 та авторського нагляду.
          Внаслідок виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні та зареєстрованій декларації, позивач звернувся з позовом до суду з даним позовом.          
          Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами справи підтверджено факт подання відповідачем до органу державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних.
          Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
          Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
          Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466 (надалі - Порядок № 466), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 461 (надалі - Порядок № 461) (у редакціях на момент їх виникнення).
          Відповідно до статті 32 Закону № 3038-VI, клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. 
          Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством.
           Згідно з частинами першою та сьомою статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
          Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
          Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок  № 466).
          Відповідно до пункту 5 Порядку № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:
          - подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;
          - видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
          Згідно з пунктом 13 Порядку № 466, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
          Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У випадках, встановлених у Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 1 липня 2020 р. N 559, у разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.
          Відповідно до статті 36 Закону № 3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
          Частиною першою статті 39 Закону № 3038-VI передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
          Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначає Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок № 461 у редакцій, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
          Згідно пункту 17 Порядку № 461, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг чи через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнює та надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг один примірник декларації, зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.
          Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 18 Порядку № 461).
          При цьому пунктом 11 Порядку № 466 та пунктом 16 порядку № 461 встановлена відповідальність замовника за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні та декларації.
          Також, приписами частини восьмої статті 36 та частини десятої статті 39 Закону №3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
          Згідно з частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.            
          Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.
          Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямування на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів врегульовані положеннями Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон № 687-XIV).
          Згідно зі статтею 1 Закону № 687-XIV: проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам;  архітектор (інженер), що має кваліфікаційний сертифікат, - фахівець, який за результатами атестації отримав такий сертифікат, що надає йому повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, і який несе відповідальність за результати своєї роботи
          Статтею 11 Закону № 687-XIV передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
          Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
          Абзацом третім статті 23 Закону № 687-XIV визначено, що замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право, зокрема затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.
          З наведених норм законодавства вбачається, що стадії виконання будівельних робіт на підставі зареєстрованих повідомлення/декларації передують стадії, зокрема розроблення та затвердження проектної документації, яка має відповідати вимогам містобудівної документації та вихідним даним з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних правил.
          При цьому, до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які, зокрема полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, стандартів і правил, вихідних даних на проектування.
          Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
          Відтак, зміст наведених норм свідчить про те, що Законом № 3038-VI, зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації такої декларації або припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
          Такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом:
           1) об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; 
           2) об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 
           3) об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.
          З матеріалів справи убачається, що листом від 14.04.2021 № 5-04, адресованим позивачу фізична особа-підприємець ОСОБА_3 просив припинити реєстрацію та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що проводитимуться та проводяться на об`єктах м. Києва та зареєстрованих позивачем в період з 01.04.2021 по 05.04.2021 з наступними реєстраційними номерами, зокрема: від 09.03.2021 № КВ 051210304480, розробником проектної документації якого виступає Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектна майстерня «Архітектор», оскільки ФОП ОСОБА_3 не проводилися проектні роботи по згаданих об`єктах, не укладалися жодні договори та не видавалися накази на призначення ФОП ОСОБА_3 , авторського нагляду не здійснювалося.
          З викладеного вбачається, що ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано недостовірні данні щодо особи, яка мала здійснювати проектні роботи та авторський нагляд за ходом будівельних робіт на їх відповідність проектній документації, що вказує на те, що будівельні роботи здійснювалися без належного затвердженого проекту,  у розумінні вимог ст. 1 Закону № 687-XIV, ст.ст.23, 39, 39-1Закону №3038-VI.
          Ураховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що матеріалами справи підтверджено факт подання відповідачем до органу державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, та існують об`єктивні підстави для задоволення позовних вимог.
          Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
          При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.
          Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
          За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
          Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
          Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, 

П О С Т А Н О В И В :

          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
          Рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2021 року залишити без змін. 
          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.
          
          Головуючий суддя                                                            І.О. Грибан

          Судді:                                                                                В.Ю. Ключкович

                                                                                          А.Б. Парінов

          (повний текст постанови складено 24.01.2022р.)