Справа № 991/6646/20
Провадження 1-кп/991/62/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А

11 березня 2022 року                                                                        м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого судді                         ОСОБА_1 , 
суддів:         ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
секретар судового засідання         ОСОБА_4 
розглянувши клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 лютого 2019 року за № 52019000000000120, за обвинуваченням:
ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Мозир Гомельської області Республіка Білорусь, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України;
ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Павлоград, Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Під час судового розгляду цього кримінального провадження захисник ОСОБА_6 подала до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, у якому, посилаючись на складне поточне становище в Україні, просила змінити обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а кошти, у розмірі 609580 грн, сплачені як застава за обвинувачену на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.02.2020, перерахувати на рахунок Збройних Сил України. В обґрунтування зміни запобіжного заходу, вказує на належну процесуальну поведінку обвинуваченої, обставини, що характеризують її особу, відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а також те, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням, наразі відшкодована.
У судове засідання обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_6 не прибули. У клопотанні про зміну запобіжного заходу захисник, посилаючись на введення військового стану, зазначає, що адвокат ОСОБА_6 та обвинувачена ОСОБА_5 не можуть прибути в судове засідання для розгляду цього клопотання про зміну запобіжного заходу, просить клопотання про зміну запобіжного заходу розглянути без участі адвоката ОСОБА_6 та обвинуваченої ОСОБА_5 , клопотання підтримують у повному обсязі. 
Прокурор ОСОБА_8 , який згідно з обвинувальним актом входить до групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, в судове засідання не прибув, направив лист, у якому просив розгляд клопотання захисника здійснювати за його відсутності та не заперечував проти задоволення цього клопотання, вважав за доцільне перерахувати суму застави з рахунку Вищого антикорупційного суду на спеціальний рахунок НБУ для збору коштів на підтримку Збройних Сил України UA843000010000000047330992708.
Вирішуючи питання можливості розгляду заявленого клопотання про зміну запобіжного заходу, суд виходить із такого.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ.
Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Аналіз норм КПК дає підстави стверджувати, що здебільшого ним не визначається порядок здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, виняток становлять ч. 1 ст. 34, ч. 5 ст. 36 та ст. 615 КПК.
Водночас, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Отже, виходячи саме із загальних засад кримінального провадження, суд спочатку вирішить питання можливості розгляду в умовах воєнного стану клопотання про зміну запобіжного заходу за відсутності сторін кримінального провадження.
За змістом статей 193, 201 КПК клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу розглядається за участю прокурора, обвинуваченого та його захисника.
Поряд із цим, КПК детально не визначає, яким чином діяти суду у разі, якщо в Україні введений воєнний стан, а учасники кримінального провадження з об`єктивних причин не мають можливості взяти участь у судовому засіданні.
З цього приводу суд зазначає, що до загальних засад кримінального провадження віднесені, серед іншого, змагальність сторін та диспозитивність.
Так, згідно з ч. 2 ст. 22 КПК сторони кримінального провадження мають рівні права на реалізацію процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, а відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.
Частина 6 ст. 22 КПК зобов`язує суд створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Слід констатувати, що в умовах воєнного стану, у зв`язку з безпрецедентною військовою та нелюдською агресією російської федерації проти України, суд об`єктивно позбавлений можливості створити сторонам умови для реалізації їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, окрім як у спосіб, який би у нинішніх умовах з одного боку забезпечив безпеку учасників кримінального провадження, працівників суду та суддів, а з іншого – надав можливість здійснювати правосуддя в умовах воєнного стану, у т.ч. з метою оперативного вирішення порушених сторонами кримінального провадження клопотань.
На переконання суду, до таких способів (засобів), зокрема належать: (1) проведення судового провадження в режимі відеоконференції або (2) вирішення окремих питань за відсутності сторін кримінального провадження. Власне, обидва ці способи можуть використовуватись судом в умовах воєнного стану, в залежності від конкретних обставин, що склалися. При цьому суду належить надати можливість обом сторонам висловити свої заперечення та думку щодо поданого клопотання.
Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», у пункті 7 якого зазначено, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків. Також, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.
З огляду на це, суд уважає, що розгляд клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу в умовах воєнного стану за відсутності сторін кримінального провадження, за умови, що обидві сторони мали можливість письмово висловити свої заперечення та думку щодо клопотання, не суперечитиме вимогам КПК та загальним засадам кримінального провадження. До того ж, це не призведе до обмежень прав і свобод людини і громадянина, обмеження яких згідно зі ст. 64 Конституції України заборонені навіть в умовах воєнного стану, а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль в умовах воєнного стану на виконання завдань кримінального провадження. 
Тому, суд дійшов висновку про можливість розгляду клопотання захисника про зміну запобіжного заходу за відсутності сторін кримінального провадження з урахуванням поданих ними заяв щодо цього. 
У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося (ч. 4 ст. 107 КПК).
Розглядаючи клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, суд установив наступне.
Судом установлено, що 21 лютого 2020 року ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, із визначенням, як альтернативи, застави у розмірі 290 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 609 580 (шістсот дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень та, в разі її внесення, встановлення останній обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК. Строк дії ухвали, в частині покладення обов`язків, визначено до 19 квітня 2020 року. Указана сума застави 21 лютого 2020 року була внесена на рахунок Вищого антикорупційного суду заставодавцем ТОВ «Проектно-конструкторське-технологічне бюро «Конкорд». Ухвалами слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17 квітня 2020 року та 16 червня 2020 року, було продовжено строк дії обов`язків ОСОБА_5 до 16 серпня 2020 року.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК, одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення його дієвості, є запобіжний захід. Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Оскільки справа перебуває на стадії судового розгляду, суд виходить з наявності обґрунтованої підозри вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення.
Щодо існування ризику, передбаченого п. 1 ст. 177 КПК, суд уважає, що зазначений ризик зберігається, хоча і з часом зменшився, адже справа вже тривалий час розглядається судом. Щодо існування інших ризиків, передбачених пунктами 2 ,3, 4 ст. 177 КПК, то суд уважає, що всі вказані обставини були враховані слідчим суддею при винесенні ухвал від 17 квітня 2020 року та 16 червня 2020 року, якими було продовжено строк дії обов`язків ОСОБА_5 . 
Суд бере також до уваги виключні обставини, пов`язані із уведенням воєнного стану в Україні, позицію заставодавця щодо необхідності спрямування коштів на підтримку Збройних Сил України, а також те, що після зміни запобіжного заходу обвинуваченій запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладеними судом обов`язками, передбаченими ч. 5 ст. 194 КПК, буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі обвинуваченої та буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії її належної процесуальної поведінки.
Ураховуючи ці обставини, а також належну процесуальну поведінку обвинуваченої, її особу, майновий стан суд уважає, що клопотання підлягає задоволенню, а запобіжний захід ОСОБА_5 належить змінити із застави на особисте зобов`язання. 
Змінюючи запобіжний захід із застави на особисте зобов`язання, суд уважає за необхідне покласти на обвинувачену обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК, а саме – прибувати за кожною вимогою до суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Як вже було зазначено судом, у поданому клопотанні про зміну запобіжного заходу захисник просить кошти, у розмірі 609580 грн, сплачені як застава за обвинувачену на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.02.2020, перерахувати на рахунок Збройних Сил України. Вирішуючи клопотання в цій частині, суд ураховує, що згідно з ч. 11 ст. 182 КПК, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. З огляду на таке, сума застави підлягає поверненню заставодавцю. Водночас до суду надійшло звернення заставодавця – ТОВ «ПКТБ «КОНКОРД» з електронним цифровим підписом директора ОСОБА_9 , в якому заставодавець у випадку позитивного вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу ОСОБА_5 , просить грошові кошти у розмірі 609 580 (шістсот дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят) грн. перерахувати на рахунок Збройних Сил України. Заставодавець також просив суд розглядати клопотання за відсутності його представника.
Згідно зі загальнодоступними даними, унаслідок уведення воєнного стану в Україні, збройної агресії Російської Федерації та небезпеки для державної незалежності України, її територіальної цілісності, Національний банк України відкрив спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.
З огляду на вищенаведене, суд уважає за можливе задовольнити вимогу захисника обвинуваченої та прохання заставодавця, та повернути заставодавцеві ТОВ «Проектно-конструкторське-технологічне бюро «Конкорд» суму застави, внесену 21 лютого 2020 року на рахунок Вищого антикорупційного суду за обвинувачену ОСОБА_5 в сумі 609 580 (шістсот дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень, перерахувавши цю суму за вказівкою заставодавця Національному банку України на рахунок UA843000010000000047330992708 на підтримку Збройних Сил України.
Керуючись статтями 177, 182, 201, 369-372, 375 КПК, суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу задовольнити.
Змінити ОСОБА_5 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Павлоград, Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на обвинувачену ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Строк дії покладених обов`язків визначити на два місяці до 10.05.2022.
Обвинувачену ОСОБА_5 повідомити про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
2. Заставу в сумі 609 580 (шістсот дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят) гривень, внесену заставодавцем ТОВ «Проектно-конструкторське-технологічне бюро «Конкорд» 21 лютого 2020 року на рахунок Вищого антикорупційного суду за обвинувачену ОСОБА_5 , повернути та за вказівкою заставодавця перерахувати Національному банку України на підтримку Збройних Сил України за наступними реквізитами:
Рахунок: UA843000010000000047330992708
Банк: Національний банк України
МФО: 300001
Код за ЄДРПОУ: 00032106
Отримувач: Національний банк України
Призначення платежу: на підтримку Збройних Сил України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК.

Головуючий суддя                                 ОСОБА_1 

Судді                                                 ОСОБА_3 

                                                        ОСОБА_2