ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1929/22 Справа № 191/737/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Бондаренко Г.В. Суддя у 2-й інстанції - Демченко  Е. Л.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2022 року                колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

               головуючого – судді Демченко Е.Л.
               суддів – Куценко Т.Р., Макарова М.О.
               
розглянувши в порядку спрощеного письмового провадження, без повідомлення учасників справи, в м.Дніпро апеляційну скаргу   ОСОБА_1  на ухвалу Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2021 року по справі за позовом  ОСОБА_1 до ТОВ «Компанія Платинум» про стягнення заробітної плати, - 
в с т а н о в и л а:

       У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Компанія Платинум» про стягнення заробітної плати. 
       Ухвалою Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2021 року позовну заяву було залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
       Не погодившись з такою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
       Апеляційна скарга мотивована тим, що ні він, ні його адвокат не були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, докази про таке повідомлення в матеріалах справи відсутні. Крім того, звертає увагу, що його представником — адвокатом Зайцевим В.В. 12 березня 2021 року подавалося клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника.
       Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
       Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.
       Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).
       Зважаючи на те, що ціна позову у даній справі 9 446 грн. та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.
Заочне рішення суду першої інстанції переглядається лише в частині відмовлених позовних вимог, в іншій частині рішення не оскаржується, а тому не переглядається апеляційним судом (стаття 367 ЦПК України). 
       Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а ухвалу суду першої інстанції скасувати з наступних підстав.
       Як вбачається з матеріалів справи, 13 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «Компанія Платинум» про стягнення заробітної плати (а.с.1-9).
       13 березня 2020 року надав суду письмову заяву про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення, в якому просив поштову кореспонденцію надсилати на його мобільний номер телефону (а.с.10).
       Ухвалою Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 березня 2020 року у вказаній цивільній справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.12).
       12 березня 2021 року представником позивача — адвокатом Зайцевим В.В. подано заяву, в якій, окрім іншого, просив розгляд справи провести без участі позивача та його представника у зв`язку з тим, що всі наявні в позивача докази надані суду та направлені відповідачу (а.с.68).
        У зв`язку із тимчасовим відстороненням від здійснення правосуддя судді Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області до ухвалення Вищою радою правосуддя рішення про звільнення суді з посади або скасування рішення Дисциплінарної палати, на підставі рішення зборів суддів від 17 червня 2021 року, вказана цивільна справа була передана до канцелярії суду для її авторозподілу, згідно розпорядження керівника апарату Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Волошиної О. “Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ” від 22 червня 2021 року (а.с.83-86). 
       Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільна справа №191/737/20 розподілена в провадження судді Бондаренко Г.В. (а.с.87).
       Ухвалою судді Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко Г.В. від 25 червня 2021 року цивільну справу за позовною заявою  ОСОБА_1 до ТОВ «Компанія Платинум» про стягнення заробітної плати прийнято до свого провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 
       Судове засідання призначено на 14 вересня 2021 року на 10 годину 00 хвилин (а.с.88).
       Судове засідання, призначене на 10 годину 00 хвилин 14 вересня 2021 року, не відбулося у зв`язку з неявкою сторін. Розгляд справи відкладено на 04 листопада 2021 року на 10 годину 00 хвилин (а.с.95).
       Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштової кореспонденції вбачається, що позивач ОСОБА_1 був повідомлений про час і місце проведення судового засідання, призначеного на 04 листопада 2021 року (а.с.98).
       Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що будучи належним чином повідомленою про дату судового засідання, двічі поспіль не з`явився в судове засідання, а саме 14 вересня 2021 року та 04 листопада 2021 року. Про причини неявки не повідомив, клопотання про розгляд справи в його відсутність не подавав. 
       Проте з таким висновком суду погодитись не можна з огляду на наступне.
       За змістом частини першої, другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. 
       Відповідно пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
       Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише за наявності таких умов: 1) позивач був належним чином повідомлений про час слухання справи 2) повторно не з`явився та 3) саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.
       Подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №756/15271/17 (провадження №61-14373св19), від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19 (провадження №61-21428св19).
       Відповідно до частини третьої, четвертої статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
       Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).
       Частиною шостою статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
       Досліджуючи матеріали справи, колегія суддів зауважує, що провадження у даній справі здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження.
       Згідно ухвали Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25 червня 2021 року про прийняття у своє провадження вказаної цивільної справи після повторного перерозподілу вбачається, що судове засідання у дійсній справі призначено на 14 вересня 2021 року на 10 годину 00 хвилин.
       В той же час в матеріалах справи відсутні відомості про повідомлення позивача про дату та час вказаного судового засідання.
       Наявне в матеріалах справи (а.с.90) поштове повідомлення про вручення поштової кореспонденції не є доказом повідомлення позивача про дату та час судового засідання саме 14 вересня 2021 року, оскільки згідно інформації, викладеної у повідомленні, судову повістку про виклик позивач отримав 21 травня 2021 року, та вказане повідомлення повернулося до суду першої інстанції 03 червня 2021 року, тобто до моменту прийняття вказаної цивільної суддею Бондаренко Г.В. до свого провадження та призначення судового засідання на 14 вересня 2021 року. 
       Отже, відповідне рекомендоване поштове повідомлення не може бути підтвердженням належного повідомлення позивача про проведення судового засідання з розгляду його позову 14 вересня 2021 року. 
       Таким чином, колегія суддів доходить висновку про відсутність належних доказів повідомлення позивача про час та місце розгляду справи саме на 14 вересня 2021 року, що виключає можливість залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.
       Крім того, колегія суддів зауважує, що звертаючись до суду першої інстанції з дійсним позовом, позивач просив надсилати йому поштову кореспонденцію, зокрема повістки про виклик до суду, шляхом SMS-повідомлень, на зазначений ним в анкеті номер мобільного телефону.
       Відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01 червня 2013 року №73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.
       В той же час, незважаючи на визначення позивачем способу листування, судом відповідна повістка позивачу шляхом SMS-повідомлення надіслана не була.
       Крім того, колегія суддів також вважає за необхідне наголосити на тому, що 12 березня 2021 року представником позивача — адвокатом Зайцевим В.В. подано заяву, в якій, окрім іншого, просив розгляд справи провести без участі позивача та його представника у зв`язку з тим, що всі наявні в позивача докази надані суду та направлені відповідачу, в той же час суд першої інстанції на вказану заяву уваги не звернув та належної оцінки їй у своїй ухвалі не надав.
       З огляду на те, що вищезазначені процесуальні дії судом виконані не були, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України. 
       Так, відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.        
       Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.
       У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
       Відповідно до ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
       Залишення позовної заяви без розгляду в даному випадку суперечить завданню цивільного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, закладеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.
       Згідно частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
       У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
       Таким чином, вказані обставини свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
       Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
       Враховуючи наведені обставини та положення законодавства, колегія суддів вважає, що залишення позовної заяви без розгляду, за відсутності умов, передбачених пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, є помилковим.
       З огляду на викладене, доводи, викладені в апеляційній скарзі, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду перешкоджає подальшому провадженні у справі, колегія суддів вважає обґрунтованими.
       При наявних порушеннях процесуального права, колегія суддів вважає, що ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду. 
       Керуючись ст.ст.367,374,379,381-383 ЦПК України, колегія суддів, –

п о с т а н о в и л а:

       Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  задовольнити.

       Ухвалу Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 листопада 2021 року скасувати і справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 

       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів. 

       Повний текст постанови складено 24 лютого 2022 року.

               Головуючий:                                         Демченко Е.Л.

               Судді:                                                Куценко Т.Р.
        Макаров М.О.