Постанова
Іменем  України 
03 лютого 2022 року
м. Київ
справа № 520/8072/16-ц
провадження № 61-11032св20
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Громадська організація «Садівниче товариство «За мир»,
третя особа - ОСОБА_2 ,
провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за  касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду міста Одеси від 11 вересня 2018 року в складі судді Васильків  О. В. та постанову Одеського апеляційного суду від 05 березня 2020  року в складі колегії суддів: Дрішлюка А. І., Черевка П. М., Драгомерецього  М. М.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до  Громадської організації «Садівниче товариство «За мир» (далі - Садівниче товариство «За мир») та з урахуванням уточнених позовних вимог просила зобов`язати відповідача усунути перешкоди в користуванні садовим будинком АДРЕСА_1 шляхом відновлення його електропостачання та опломбування приладу обліку; визнати незаконним та  скасувати рішення Садівничого товариства «За мир», оформлене протоколом № 83 від 06 березня 2016  року; та стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 10 000 грн. 
В обґрунтування позовних вимог зазначала, що вона є власником садового будинку АДРЕСА_1 . 
14 лютого 2016 року членами Садівничого товариства «За мир» було проведено позапланову перевірку її будинку, якою встановлено відсутність нижньої пломби на приладі обліку електроенергії, після чого будинок було відключено від електропостачання, а рішенням правління товариства № 83 від 06 березня 2016 року їй нараховано штраф у сумі 7 610 грн.
Зазначала, що дії відповідача є неправомірними, оскільки відсутність пломби на  її лічильнику пов`язана з тим, що на момент його установки в 2013 році в  товаристві були відсутні пломби, що підтверджується поясненнями майстра, який здійснював його установку. При цьому вона про факт відсутності пломби на лічильнику не знала, вважала, що він опломбований, жодних претензій до лютого 2016 року зі сторони відповідача не отримувала. 
До того ж вказувала, що відповідач не є особою, наділеною повноваженнями щодо притягнення громадян до адміністративної відповідальності та накладення штрафів, а також не є енергопостачальною організацією, яка може відключати абонентів від електропостачання.
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Київського районного суду міста Одеси від 11 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Одеського апеляційного суду від 05 березня 2020  року, у задоволенні позову відмовлено.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог, оскільки відключення електропостачання позивачу відбулось правомірно.
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з  касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Київського районного суду міста Одеси від 11 вересня 2018 року та постанову Одеського апеляційного суду від 05 березня 2020  року й ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Підставами касаційного оскарження судових рішень зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме:
- застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року в справі № 613/788/16-ц, від 14 листопада 2018 року в  справі № 369/7120/16-ц, від 12 грудня 2018 року в  справі № 766/22228/17 та  від 20 листопада 2019 року в справі № 203/649/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);
- судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частиною третьою статті 411 ЦПК України (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга мотивована тим, що суди першої та апеляційної інстанцій не  врахували, що у відповідача відсутні повноваження енергопостачальника, які  б давали йому право відключати її від електропостачання, не звернули уваги на порушення відповідачем установленого законом порядку припинення їй  електропостачання, та встановили обставини на підставі недопустимих доказів, внаслідок чого безпідставно відмовили в задоволенні позову.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.
21 серпня 2020 року справа № 520/8072/16-ц надійшла до Верховного Суду.
Позиція Верховного Суду
Відповідно до частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та  вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.
Фактичні обставини, встановлені судами
Установлено, що  ОСОБА_1 є власником садового будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки за цією адресою.
13 червня 2011 року між Садівничим товариством «За мир» (постачальник) та  ОСОБА_1 (споживач послуг) укладено договір № 67 на користування комунальними послугами, відповідно до якого відповідач через електричні та водопроводні вводи забезпечує послугами електропостачання та водопроводу та організовує послугу по вивозу побутового сміття позивача.
Відповідно до пункту 4.1.2 цього договору при несплаті користувачем комунальних послуг в строк більше трьох місяців постачальник має право провести відключення споживача від колективних комунальних мереж. Підключення проводиться після повної сплати заборгованості з оплатою робіт по підключенню за рахунок споживача.
Пунктом 4.1.3 договору визначено, що у випадку несанкціонованого підключення користувача до колективних мереж або в обхід лічильників (без такого) споживач піддається штрафу в розмірі, визначеному на момент фіксації порушення, організаціями, що поставляють послуги постачальнику.
31 травня 2013 року позивачу була здійснена заміна електро-механічного лічильника на електронний (з пломбою № 45), про що свідчить протокол від 31 травня 2013 року. Протокол підписаний ОСОБА_1 , яка зобов`язалась нести повну відповідальність за збереження пломб, накладених на лічильник та щиток під ним.
14 лютого 2016 року представниками Садівничого товариства «За мир» складено акт № 1-02/167 про порушення Правил користування електричною енергією побутовим користувачем, згідно з яким за результатами перевірки будинку АДРЕСА_1 , в присутності ОСОБА_1 , виявлені порушення Правил користування електричною енергією для населення та умов договору, а саме: на приладі обліку відсутня пломба організації № 45, встановлена та прийнята під охорону абонентом 31 травня 2013 року; прилад встановлений всередині будівлі, без захисної коробки, з відсутністю прямого просмикування дроту з опори ЛЕП, що дає можливість безоблікового користування електроенергією. При цьому в акті зазначено, що фотофіксацію порушення абонент не дозволив провести, наявність користувачів відмовився показати. Перевірити працездатність приладу при ввімкнених користувачах не  вдалось з причин відмови абонента від їх включення. 
Акт підписаний членами комісії ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 
ОСОБА_1 від підпису про ознайомлення з актом відмовилася.
Згідно з довідкою, складеною бухгалтером Садівничого товариства «За мир» Вітвіцькою В. А., заборгованість ОСОБА_1 за спожиту електроенергію станом на 14 лютого 2016 року (період з серпня 2015 року по лютий 2016 року) складає 286 квт.
У зв`язку із грубим порушенням ОСОБА_1 Правил користування електричною енергією, 21 лютого 2016 року правління Садівничого товариства «За мир» прийняло рішення про відключення позивача від мережі електропостачання товариства на підставі пункту 35 Правил, що підтверджується випискою з протоколу № 82 від 21 лютого 2016 року.
На засіданні правління Садівничого товариства «За мир», яке відбулося 06  березня 2016 року, на якому позивач була присутня, прийнято рішення про обов`язок позивача відшкодувати товариству завдані збитки, розмір яких згідно з актом № 1-02/16е від 06 березня 2016 року становить 7 610 грн. Наведене підтверджується випискою з протоколу № 83 від 06 березня 2016 року. 
Розрахунок збитків був проведений членом правління ОСОБА_6 06 березня 2016 року за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії,  неврахованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до вимог статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору.
Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та  дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.
Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.
Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.
Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з  енергопостачальником і правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за  режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із  законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що  правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Згідно з пунктом 11 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Правила), відповідальність за  збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач.
Пунктом 35 Правил передбачено, щоенергопостачальник має право відключити споживача, зокрема в разі розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження приладу обліку та зриву пломби, порушення термінів сплати за спожиту електричну енергію у порядку, визначеному пунктом 27 цих Правил. 
Відновлення електропостачання споживача здійснюється протягом 3 днів у  містах та 7 днів у сільській місцевості після усунення порушень і оплати споживачем заборгованості, витрат на повторне підключення та збитків, завданих енергопостачальнику (пункт 36 Правил).
Відповідно до пункту 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до  електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку.
Згідно з пунктом 53 Правил в разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та  побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
Частиною першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як  на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за  своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. 
Установивши факт відсутності встановленої на приладі обліку позивача пломби, а також наявність у неї заборгованості перед товариством за спожиту електроенергію, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, обґрунтовано вважав, що дії відповідача щодо відключення позивача від мережі електропостачання та нарахування їй збитків у зв`язку із виявленим правопорушенням у розмірі, який нею не спростований, відповідають вимогам закону й умовам укладеного між сторонами договору, а тому правильно відмовив у задоволенні позову. 
Висновки судів не суперечать правовим висновкам, викладеним Верховним Судом у  зазначених у касаційній скарзі постановах, а тому доводи касаційної скарги в  цій частині безпідставні.
Інші аргументи касаційної скарги не дають підстав для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки зводяться до незгоди заявника з  висновками судів стосовно встановлення обставин справи та стосуються переоцінки доказів. В  силу вимог статті 400 ЦПК України суд касаційної інстанції не вправі встановлювати нові обставини та переоцінювати докази.
Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.
Висновки за результатом розгляду касаційної скарги
Згідно з частиною третьою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення. 
Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
Оскаржувані судові рішення відповідають вимогам закону й підстав для їх скасування немає.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення, а рішення Київського районного суду міста Одеси від 11 вересня 2018 року та  постанову Одеського апеляційного суду від 05 березня 2020 року без змін.
Щодо судових витрат
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції. 
Оскільки касаційна скарга залишена без задоволення, немає підстав для нового розподілу судових витрат. 
Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Київського районного суду міста Одеси від 11 вересня 2018 року та  постанову Одеського апеляційного суду від 05 березня 2020  року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її  прийняття,  є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                 М. Ю. Тітов
                                                                                                            А. Ю. Зайцев
                                                                                                            Є. В. Коротенко