ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2022 року
м. Хмельницький

Справа № 686/11857/21
Провадження №22-ц/4820/641/22

       Хмельницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Корніюк А.П. (суддя – доповідач), П`єнти І.В., Талалай О.І., секретар судового засідання Філіпчук О.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу №686/11857/21 за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2022 року (суддя Бондарчук В.В.) про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Державної архітектурно-будівельної інспекції України про зобов`язання вчинення дій.
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги і матеріали справи, суд

в с т а н о в и в:

       В травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради №257 від 20.10.2020; скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ХМ051201122134 від 23.12.2020 – «Реконструкція житлового будинку з прибудовою під магазин непродовольчих товарів АДРЕСА_1 »; скасувати повідомлення про зміну даних у Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ХМ051201122134 від 07.04.2021.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29 вересня 2021 року замінено неналежного відповідача Управління ДАБІ в Хмельницькій області на належного відповідача Державну архітектурну будівельну інспекцію України.
В грудні 2021 року представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про призначення судової будівельно-технічної експертизи для вирішення питань щодо технічного стану житлового будинку АДРЕСА_2 , адже технічні звіти від 29.03.2021 та від 19.04.2021 не відповідають Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва, що затверджений постановою Кабміну №257 від 12.04.2017 та не можливо встановити причину аварійного стану будинку по АДРЕСА_2 .
       Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2022 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам ХВ КНДІСЕ та поставлено на вирішення наступні запитання: - Який технічний стан житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 ?; - Чи є житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 аварійним?; - Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 ?. На період проведення експертизи провадження по справі зупинено. 
Не погоджуючись із цією ухвалою суду, ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 , оскаржила її в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Так, апелянтка зазначає, що заявником при подачі клопотання про призначення експертизи не доведено, у чому полягає необхідність у її призначенні та яким чином постановлені на розгляд експерта питання можуть виплинути на привальне вирішення спору. Приймаючи оскаржувану ухвалу, судом першої інстанції не взято до уваги, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування. Апелянтка вказує, що крім вказаних відповідачем звітів, в матеріалах справи є інші докази на підтвердження руйнування будинку позивача, що надані з позовною заявою. Також, апелянтка посилається на те, що з урахуванням предмету доказування, підстав для призначення експертизи не має. Крім того, позовні вимоги носять немайновий характер, відповідно питання про відшкодування шкоди не ставиться, що додатково підтверджує відсутність підстав для проведення експертизи з переліком поставлених на вирішення експертизи запитань. 
Зважаючи на викладене, ОСОБА_1 просить скасувати оскаржуване судове рішення та постановити нове, яким в задоволені клопотання про призначення експертизи відмовити.
Відзив від учасників справи не надходив.
Учасники справи та їх представники до суду не з`явилися, хоча про день і час розгляду справи повідомлені належним чином.
Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 09 березня 2022 року задоволено заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , що подана електронною поштою і постановлено судове засідання, що призначене на 10.03.2022 на 13 год 30 хв проводити за участю представника позивачки ОСОБА_2 в режимі відеоконференції поза межами приміщення з використанням власних технічних засобів.
10.03.2022 представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 вийшла на зв`язок із Хмельницьким апеляційним судом, однак зі слів останньої, програмне забезпечення її власних технічних засобів не надало можливості встановити належний зв`язок (відеозв`язок та звук у суду наявний, однак за певний відрізок часу ОСОБА_2 не змогла налаштувати відеозв`язок та звук зі своєї сторони).
З огляду на вищенаведене, апеляційний суд ухвалив зупинити проведення судового засіданні в режимі відеоконференції за участю представника позивачки, адже відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. 
Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
В силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. (ч. 1 ст. 263 ЦПК України).
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Встановлено, що звертаючись в травні 2021 року до суду із позовом, ОСОБА_1 просила визнати протиправним та скасувати наказ Управління архітектури та містобудування департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради від 20.10.2020 №257; скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ХМ051201122134 від 23.12.2020 – «Реконструкція житлового будинку з прибудовою під магазин непродовольчих товарів АДРЕСА_1 »; скасувати повідомлення про зміну даних у Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ХМ051201122134 від 07.04.2021. І в обґрунтування позовних вимог зазначала, що під час здійснення відповідачем реконструкції, а саме робіт по знесенню частини будинку АДРЕСА_1 з`явилися тріщини в частині будинку позивачки, що стали причиною руйнування належного їй будинку. 
Постановляючи оскаржувану ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що з метою з`ясування технічного стану будинку позивачки та причин його пошкоджень і руйнувань необхідні спеціальні знання, а тому у справі слід призначити судову будівельно-технічну експертизу.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду, враховуючи наступне.
Однією з засад судочинства, регламентованих п 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За правилами ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст. ст. 103 - 113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25.02.1994 № 4038-XII, «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», що затверджено наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5.
Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна (п.5.1 Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5).
У відповідності до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами не надано відповідні висновки експертиз із цих самих питань або висновки експерта викликають сумнів щодо їх правильності.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. 
Під час вирішення клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи з врахуванням підстав та предмету позову ОСОБА_1 та принципу змагальності сторін, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що для правильного з`ясування обставин справи та вирішення заявлених позовних вимог необхідне застосування спеціальних знань у іншій сфері, ніж право. 
Що стосується зупинення провадження у справі, то проведення експертизи триває певний час, а тому суд першої інстанції обґрунтовано зупинив провадження у справі на час її проведення відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України з урахуванням розумних строків розгляду справи.
Доводи апелянтки про те, що заявником не доведено, у чому полягає необхідність у призначені експертизи, а також те, що посилання відповідача на те, що технічні звіти від 29.03.2021 та від 19.04.2021 експерта Гавчука В.К. не містять повної інформації про стан будинку є передчасними, на законність оскаржуваної ухвали не впливають, адже положенням ч. 1, п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності і суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Судом першої інстанції враховано визначений законом обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається. 
Тобто, підстави для відмови у задоволенні клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи відсутні.
У зв`язку з чим, колегія суддів не бере до уваги доводи апеляційної скарги про те, що спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, у цій справі не є необхідними.
Аргументи апеляційної скарги про те, що оскаржувана ухвала не відповідає вимогам ч.1 ст. 260 ЦПК України не є підставою для скасування в апеляційному порядку по суті правильної та законної ухвали суду про призначення експертизи.
Заперечуючи необхідність проведення у справі судової експертизи, позивачка та її представник не наводять об`єктивних причин, за яких судова ухвала, на їх думку, є незаконною.
Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. 
Оцінюючи доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції недотримано порядку призначення та проведення експертизи і призводить до порушення вимог ст. 6 Конвенції стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку, судова колегія вважає їх безпідставними, адже судова будівельно-технічна експертиза призначена 20.01.2022 в підготовчому судовому засіданні відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України.
А відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
В рішенні Європейського суду з прав людини у справі Жук проти України (Заява N 45783/05) від 21 жовтня 2010 р. (пункт 25) Суд нагадує, що принцип процесуальної рівності сторін, один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожній стороні надавалась розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони. Це, в принципі, означає надання сторонам судового процесу можливості ознайомитись з усіма пред`явленими доказами і зауваженнями та прокоментувати їх, навіть якщо вони надані незалежним представником державної юридичної служби з метою здійснення впливу на рішення суду.
Як визначив Європейський Суд з прав людини у справі Ноймайстер проти Австрії (1968 рік), кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості та жодна із сторін не повинна мати якихось вагомих переваг над опонентом.
Європейський Суд з прав людини визнав порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у випадках, коли національні суди ухвалювали рішення, коли було відмовлено у можливості представити певні докази (справа Мантованеллі проти Франції 1997 рік), зокрема, висновки експертів (справа Бьоніш проти Австрії (п. 32 рішення від 06 травня 1985 року).
Ключовим у принципі рівних можливостей є те, що суди мають довести готовність забезпечувати ефективне здійснення прав, гарантованих у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Приписами частини 1 статті 1 Закону України Про судову експертизу передбачено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів (Dombo Beheer B. V.v. the Netherlands) від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).
Доводів, які б спростовували законність та обґрунтованість постановленої судом першої інстанції ухвали, апеляційна скарга не містить. 
Таким чином, оскаржувана ухвала суду є законною і обґрунтованою, постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому підстав для її зміни чи скасування не вбачається.
Керуючись ст.ст. 374, 375, 382 – 384, 389 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2022 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і в касаційному порядку оскарженню не підлягає. 
Повне судове рішення складено 10 березня 2022 року.

Судді                                          А.П. Корніюк

                                                І.В. П`єнта

О.І. Талалай