ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року	Львів	Справа № 380/5709/20 пров. № А/857/17614/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді                                                  Обрізко І.М., 
суддів                                                                      Іщук Л.П., Судова – Хомюк Н.М.,
за участю секретаря судового засідання                    Максим Х.Б.,
за участю представника позивача                              Скочко Ю.І.,
за участю представника відповідача                              Луців О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Галини Романівни на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року, прийняте суддею Сидор Н.Т. о 17 годині 16 хвилині у місті Львові, повний текст складений 19.07.2021 року у справі за позовом Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державне підприємство «Національні інформаційні системи», Департамент нотаріату  та державної реєстрації про визнання протиправним і скасування наказу,- 
                                                     встановив:

Державний реєстратор Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Г.Р. (надалі – позивач) звернулася з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 03.07.2020 року № 2285/5 «Про задоволення скарги».
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року  відмовлено у задоволенні позову.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд виходив з того, що повідомлення осіб визначених у п.10 Порядку №1128, в один із додаткових способів, а саме телефонограмою або засобами електронної пошти відповідач здійснює у разі наявності такої інформації в скарзі або офіційних джерелах. В той же час, імперативно не закріплено обов`язку Колегії з розгляду скарг здійснити повідомлення в один із додаткових способів.
Суд звернув увагу на те, що ні положення пункту 11 Порядку №1128, ні положення Закону № 755-IV не містять вказівки про обов`язкову участь осіб, визначених у пункті 10 цього Порядку під час розгляду скарги.
Мотивами прийняття оскаржуваного рішення було те, що державний реєстратор провела реєстрацію припинення юридичної особи, але у проведенні державної реєстрації новоутвореної юридичної особи – відмовила.
Суд наголосив на тому, що державний реєстратор у відповідності до ст. 27 Закону № 755-IV повинна була здійснити одночасне зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її реорганізації шляхом перетворення, а  саме документів для державної реєстрації припинення юридичної особи – попередника так і документів для державної реєстрації створення юридичної особи - правонаступника, а в подальшому у випадку не усунення підстав для зупинення таких документів одночасно повернути усі документи, подані для державної реєстрації припинення юридичної особи - попередника і створення юридичної особи - правонаступника. 
На думку суду, обраний відповідачем вид відповідальності у вигляді анулювання позивачу  доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, на переконання суду, є співмірним із вчиненим позивачем грубим порушенням чинного законодавства у сфері державної реєстрації.
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Державний реєстратор Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Г.Р. подала апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення із порушенням норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що якщо у відповідача була відсутня можливість відправити телефонограму, то останній мав можливість  відправити дане повідомлення на електронну пошту, яка є загальнодоступною.
Крім цього, акт складено про неможливість повідомити 10.06.2020 року, натомість в порядку розгляду скарг №1128 чітко передбачено, що Міністерство юстиції України своєчасно, але не пізніше, ніж за два дні до дня розгляду скарг  повинен повідомити суб`єкта оскарження та заінтересованих осіб, що судом не було взято до уваги. 
Однак, з матеріалів справи вбачається, що висновок колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг був складений 11.06.2020 року. Таким чином, наявне грубе порушення процедури  повідомлення, оскільки дану телефонограму відповідач повинен був оформити 09.06.2020 року, а не 10.06.2020 року.
У контексті Порядку№1128 можна стверджувати, що обставини належного повідомлення всіх осіб, яких стосується скарга, призначена  до розгляду на засіданні відповідної комісії, сприяють належному виконанню відповідачем своїх функцій та мають істотне значення для вирішення скарги.
Встановивши, що суб`єкта, дії якого оскаржуються або інших заінтересованих осіб не повідомлено про час та місце розгляду скарги, комісія не має законних підстав розглядати скаргу по суті.
Апелянт зазначає, що діяла відповідно до ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців  та громадських формувань», в якій зазначено підстави для зупинення розгляду документів для державної реєстрації, зокрема, невідповідність документів вимогам, установленим ст.15 цього Закону.
Просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов.
На адресу суду надійшов відзив Міністерства юстиції України на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що відсутність осіб, визначених в абз. 1 п.10 Порядку №1128 під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду.
Судом першої інстанції  наголошено, що акт про неможливість здійснення виклику телефонограмою  є доказом вчинення відповідачем дій на додаткове повідомлення позивача про розгляд скарги.
Процедура проведення реєстраційних дій у випадку припинення юридичної особи  у зв`язку із реорганізацією шляхом перетворення передбачає не лише одночасне подання заявником документів для державної реєстрації  припинення юридичної особи  - попередника та державної реєстрації створення юридичної особи – правонаступника, а й проведення реєстраційних дій невід`ємно одна від одної. 
Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд не в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що державним реєстратором Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Г.Р. вчинено реєстраційну дію щодо припинення в результаті реорганізації шляхом перетворення юридичної особи – Товариства з додатковою відповідальністю «Укр-Мідь» (ЄДРПОУ 40648515), запис № 14041120004003522 від 24.04.2020 року. Водночас в проведенні державної реєстрації юридичної особи щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр-Мідь» шляхом перетворення 12.05.2020 року державним реєстратором Приймак Г.В. було відмовлено, у зв`язку з не усуненням підстав зупинення розгляду документів.
Наведене стало приводом звернення Головного управління ДПС у Львівській області до Міністерства юстиції України із скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора від 28.05.2020 року № 4523/9/08.3-05. Скарга мотивована тим, що через невнесення відомостей про правонаступника юридичної особи чи безпідставне внесення запису про припинення юридичної особи, державний реєстратор Приймак Г.Р. нанесла шкоди державі, внаслідок чого контролюючий орган позбавлений можливості здійснювати контрольно-перевірочні заходи, в тому числі стягувати на користь Державного бюджету України узгоджені суми податкових зобов`язань. Зокрема, Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду від 05.05.2020 року прийнято постанову по справі № 1340/4044/18, якою скасовані судові рішення попередніх інстанцій у справі за позовом ТзДВ «Укр-Мідь» (ЄДРПОУ 40648515) до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкових повідомлень-рішень, що у свою чергу вказує на виникнення у ТзДВ «Укр-Мідь» (ЄДРПОУ 40648515) чи його правонаступника податкового боргу у розмірі 45330807,60 грн, однак у зв`язку із неправомірними діями державного реєстратора Приймак Г.Р. така сума до Державного бюджету України залишається не стягнута.
Наказом Міністерства юстиції України від 03.07.2020 року № 2285/5 «Про задоволення скарги» відповідно до пункту 2 частини шостої статті 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» та Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1128 (зі змінами), наказано:
1.Скаргу Головного управління ДПС у Львівській області від 28.05.2020 року задовольнити у повному обсязі.
2.Скасувати реєстраційну дію в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 24.04.2020 року № 14041120004003522 «Державна реєстрація припинення юридичної особи в результаті реорганізації», проведену державним реєстратором Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Галиною Романівною щодо Товариства з додатковою відповідальністю «Укр-Мідь» (ідентифікаційний код юридичної особи 40648515).
3.Анулювати державному реєстратору Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
4.Виконання пункту 2 наказу покласти на Департамент нотаріату та державної реєстрації.
5.Виконання пункту 3 наказу покласти на Державне підприємство «Національні інформаційні системи».
Підставою зазначеного наказу вказано наступне: висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів у сфері державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 11.06.2020 року за результатами розгляду скарги Головного управління ДПС у Львівській області від 28.05.2020 року за № 4523/9/08.3-05, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.06.2020 року за № 11490-26-20. 
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 5 Закону України від 15.05.2003 року № 755-IV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» (надалі – Закон № 755-IV), що до повноважень Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації належить розгляд скарг на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України та прийняття обов`язкових до виконання рішень, передбачених цим Законом.
Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 34 Закону № 755-IV рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду. 
Міністерство юстиції України розглядає скарги:
1) на проведені державним реєстратором реєстраційні дії (крім випадків, якщо такі реєстраційні дії проведено на підставі судового рішення);
2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.
Відповідно до ч. 9 та ч. 10 ст. 34 Закону № 755-IV визначено, що порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.
Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду.
На виконання вказаного припису, постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1128 затверджено Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації (надалі - Порядок №1128), який визначає процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту (далі - скарги у сфері державної реєстрації). Зазначений Порядок застосовується судом редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, а саме в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1150.
Положення п. 2 Порядку №1128 визначають, що розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом.
Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком.
Для забезпечення колегіального розгляду скарг у сфері державної реєстрації Мін`юстом чи його територіальними органами утворюються постійно діючі колегії з розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - колегії), положення про які затверджуються Мін`юстом. Склад колегій затверджується Мін`юстом чи відповідним територіальним органом.
Пункт 10 цього Порядку говорить, що для розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально Мін`юст чи відповідний територіальний орган запрошує скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів.
Відсутність осіб, визначених абзацом першим цього пункту, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду.
Згідно п. 11 Порядку №1128 Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів:
1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел);
2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).
Судом встановлено, що  на офіційному сайті Мін`юсту, як основний спосіб повідомлення, за посиланням https://minjust.gov.ua/m/ogoloshennya-pro-zasidannya-kolegii-11-chervnja-2020-roku розміщене оголошення про засідання Колегії щодо розгляду скарги Головного управління ДПС у Львівській області від 28.05.2020 року за № 4523/9/08-3-05, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.06.2020 року за № 11490-26-20, що підтверджується листом ДП «Національні інформаційні системи» № 1951/14.2-11 від 10.06.2020 року, з якого не вбачається дата його розміщення.
Верховний Суд у постанові від 15 серпня 2019 року у справі №826/3539/17 звернув увагу, що Міністерство юстиції України повинно обирати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги, дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрати форму повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду, які з погляду стороннього зовнішнього спостерігача має свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги.
Міністерство юстиції України має запросити скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише проінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.
Колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.
Орган влади, який не є судом держави, для виконання статті 6 може розглядатися як «суд» у змістовному значенні цього терміну (рішення Європейського суду з прав людини у справі Sramek v. Austria від 22.10.1984).
Суд або трибунал у змістовному значенні визначається за судовими функціями, тобто визначенням питань, що знаходяться у межах повноважень органу, що засновані на нормах права, і після проведення провадження у передбаченому законом порядку (рішення Європейського суду з прав людини у справі Sramek v. Austria від 22.10.1984 та справі Cyprus v. Turkey від 10.05.2001).
Право винесення рішення входить у визначення поняття «суд». Провадження повинні забезпечувати «визначення судом проблем у спорі» відповідно до статті 6 (рішення Європейського суду з прав людини у справі Benthem v. the Netherlands від 23.10.1985).
Стаття 6 Конвенції містить два аспекти вимоги безсторонності. По-перше, орган, який розглядає справу, повинен бути безстороннім суб`єктивно, тобто жодний його член не повинен мати будь-якої особистої зацікавленості або упередженості. Вважається, що суддя є безстороннім, якщо немає доказів, які б свідчили про протилежне. По-друге, такий орган повинен також бути безстороннім з об`єктивного погляду, тобто він повинен надати достатні гарантії, які б виключали будь-які законні сумніви стосовно цього (рішення Європейського суду з прав людини у справі Academy Trading Ltd. and Others v. Greece від 26.02.1998, Daktaras v. Lithuania від 19.09.2000; Moiseyev v. Russia від 09.10.2008).
Виклики до суду, здійснені за допомогою публічного повідомлення, є недостатніми відповідно до Конвенції та порушують статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Dridi v. Germany від 26.10.2018).
На національні суди покладається обов`язок з`ясувати чи були судові повістки або інші документи завчасно отримані та, за необхідності, зафіксувати таку інформацію у тексті рішення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Созонов та інші проти України» від 08.11.2018).
Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість уявити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище відносно іншої сторони (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ankerl v. Switzerland від 23.10.1996; Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands від 27.10.1993; Duљko Ivanovski v. the former Yugoslav Republic of Macedonia від 24.07.2014; Popov v. Russia від 11.12.2006).
Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005).
Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 26.10.2018 року у справі Dridi v. Germany виклики до суду, здійснені за допомогою публічного повідомлення, є недостатніми відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушують статтю 6 Конвенції.
Верховний Суд застосовує вищенаведені висновки Європейського суду з прав людини в подібних правовідносинах, оскільки у таких справах здійснюється перевірка дотримання відповідачем принципів рівності та змагальності, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття оскаржуваного рішення відповідача, в розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Колегія суддів вважає, що коли в результаті рішення органу державної влади може відбутись втручання у права або інтереси особи, такий орган має пересвідчитись, що ним використано всі можливі способи повідомлення такої особи та забезпечено її безпосередню участь або можливість надання письмових пояснень, заперечень тощо.
Виходячи з вищенаведеного, Верховний Суд в тотожних правовідносинах дійшов висновку, що повідомлення про розгляд скарги шляхом публічного повідомлення на сайті Міністерства юстиції України, з урахуванням обставин цієї справи, було недостатнім та прогнозовано не надавало можливості Комісії пересвідчитись у його отриманні всіма зацікавленими особами. В свою чергу, публікації оголошення на сайті відповідача не є належним доказом повідомлення, у зв`язку з чим неможливо визначити, чи дотримано Мінюстом строки повідомлення сторін, встановлені Порядком розгляду скарг.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 19 травня 2021 року у справі  №640/17492/20 та від 27 травня 2021 року у справі №420/4037/20 та від 16 грудня 2021 року у справі № 420/4816/20.
У матеріалах справи наявний акт про неможливість здійснення виклику телефонограмою від 10.06.2020 року (том І, а.с.97), складений про те, що у головного спеціаліста відділу організаційно-технічного забезпечення роботи комісії з питань розгляду звернень та скарг у сфері державної реєстрації Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Голинської О.М. була відсутня можливість належного повідомлення державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Галини Романівни у скарзі Головного управління ДПС у Львівській області від 28.08.2020 року за № 4523/9/08-3-05 (вх.. № 11490-26-20 від 02.06.2020) про час, дату та місце розгляду зазначеної скарги, оскільки телефонний номер не відповідав.
Враховуючи вимоги п. 11 Порядку №1128, де зазначено, що Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем не дотримано процедури повідомлення позивача про розгляд скарги, оскільки висновок за результатами розгляду скарги складений 11.03.2020 року.
Крім наведеного слід звернути увагу і на те, що виходячи з офіційного сайту Мін`юсту, про що представник відповідача покликається як на основний спосіб повідомлення, за посиланням https://minjust.gov.ua/m/ogoloshennya-pro-zasidannya-kolegii-11-chervnja-2020-roku, розміщене оголошення про засідання Колегії щодо розгляду скарги Головного управління ДПС у Львівській області від 28.05.2020 року за № 4523/9/08-3-05, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.06.2020 року за № 11490-26-20, однак 09 червня 2020 року о 17.20 годин розміщене оголошення про засідання Комісії на 16.50 год 11 червня 2020 року, що також не охоплюється терміном за два дня.
Відтак, враховуючи недотримання відповідачем вимог Порядку №1128 щодо належного повідомлення позивача про розгляд заяви, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування наказу Міністерства юстиції України від 03 липня 2020 року №2285/5 «Про задоволення скарги» в частині:
п.1. Скаргу Головного управління  ДПС у Львівській області  від 28.05.2020 задовольнити у повному обсязі.
П.3. Анулювати державному реєстратору Мостиської районної державної адміністрації Львівської  області ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань
П.5. Виконання пункту 3 наказу покласти на Державне підприємство «Національні інформаційні системи».  
Щодо скасування інших пунктів оскаржуваного наказу, колегія суддів приходить до висновку про те, що позивачка позбавлена права оскаржувати наказ в частині реєстраційного запису з огляду на таке.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у тому числі й рішення органу місцевого самоврядування, що є предметом цього спору.
Положеннями частини першої статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.
Наказ №2285/5 від 03.07.2020 року  в частині скасування реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі  юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців  та громадських формувань від 24.04.2020 №14041120004003522 «Державна реєстрація  припинення юридичної особи  в результаті реорганізації» щодо Товариства з додатковою відповідальністю «Укр-Мідь» стосується виключно майнових прав третіх осіб.
Реєстраційні дії чи їх скасування не призводять до виникнення, зміни чи припинення правовідносин за участю державного реєстратора. Тому у частині скасування рішення про реєстрацію, оскаржуваний наказ не може порушувати прав реєстратора, оскільки останній не є учасником правовідносин, що винили на підставі реєстраційної дії, а отже й не може бути позивачем чи відповідачем у такій справі. Належними сторонами цих правовідносинах є особи, права яких припиняються чи набуваються внаслідок реєстраційної дії. Саме вони мають право на звернення до суду.
У постанові від 01.07.2020 року  у справі №9901/48/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а також спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду, у зв`язку із чим суд першої інстанції правильно не роз`яснив позивачу, до суду якої юрисдикції він має звертатися з таким позов.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 238 КАС суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
За таких обставин слід закрити провадження у справі в наведеній частині позовних вимог, оскільки дана позовна вимога не підлягає до розгляду в порядку адміністративного судочинства України.
З приводу порушень допущених позивачем при вчиненні ним реєстраційних дій, то державна реєстрація юридичної особи, яка утворена в результаті перетворення, здійснюється у порядку, який встановлено  статтями 24 - 27 вказаного вище Закону. Перетворення вважається завершеним з моменту державної реєстрації новоутвореної юридичної особи та державної реєстрації припинення юридичної особи, що припиняється у результаті перетворення.
У справі, що розглядається судом першої інстанції встановлено, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відсутня інформація щодо юридичної особи/осіб, правонаступника юридичної особи припинення якої відбувається в результаті, зокрема, її перетворення, а також всіх відомостей щодо перебування юридичної особи у процесі припинення.
Наведене не суперечить позиції Верховного Суду в постанові від 03 березня 2020 року (справа №810/2550/15, провадження №К/9901/8907/18) та від 31 травня 2019 року (справа №810/2547/15, провадження №К/9901/8452/18).
Враховуючи результат розгляду апеляційної скарги та, виходячи із приписів ст.139 КАС України, апеляційний суд приходить до висновку про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України на користь Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1  судовий збір у розмірі 2102 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                     постановив:

Апеляційну скаргу Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Галини Романівни  задовольнити частково.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 липня 2021 року у справі № 380/5709/20 скасувати і прийняти постанову, якою адміністративний позов Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 03 липня 2020 року №2285/5 «Про задоволення скарги» в частині:
п.1. Скаргу Головного управління  ДПС у Львівській області  від 28.05.2020 року задовольнити у повному обсязі.
П.3. Анулювати державному реєстратору Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань
П.5. Виконання пункту 3 наказу покласти на Державне підприємство «Національні інформаційні системи».  
В решті позовних вимог провадження у справі за адміністративним позовом Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державне підприємство «Національні інформаційні системи» та Департамент нотаріату  та державної реєстрації про визнання протиправним і скасування наказу- закрити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України (ЄДРПОУ 00015622) на користь Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської області Приймак Галини Романівни  (РКОКПП 2677607564) судові витрати в сумі 2102 (дві тисячі сто дві  ) гривні 00 копійок.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя	 	І. М. Обрізко 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк  	
Повне судове рішення складено 01.02.2022 року.