Ухвала 
 
23 грудня 2021 року
м. Київ
справа № 619/3681/20
провадження № 61-19926 ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Третьякова Наталя Юріївна, на постанову Харківського апеляційного суду від 07 вересня 2021 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,
ВСТАНОВИВ :
Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 08 жовтня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 1,1194 га з кадастровим номером 6322082001:00:000:0850 для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області.
Постановою Харківського апеляційного суду від 07 вересня 2021 року рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 08 жовтня 2020 року скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні позову             ОСОБА_1 відмовлено.
До Верховного Суду 07 грудня 2021 року  ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції з пропуском строку, установленого частиною першою статті 390 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених                     статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Згідно з положеннями частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Щодо пропуску строку на касаційне оскарження
Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. 
Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України, строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
Як на підставу пропущення строку заявник посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки він не отримував із суду апеляційної інстанції постанову від 07 вересня 2021 року. Повний текст оскаржуваної постанови був отриманий представником в канцелярії суду першої інстанції 30 листопада 2021 року.
Наведені заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення не можна визнати поважними з огляду на таке. 
Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.
Водночас особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.
Повний текст постанови Харківського апеляційного суду від 07 вересня 2021 року складено цього ж дня та оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 10 вересня 2021 року. Доступ до цього реєстру є загальнодоступним та безкоштовним, отже, у ОСОБА_1 не було перешкод у ознайомленні зі змістом прийнятої постанови і подачі  касаційної скарги у розумний строк, однак касаційну скаргу подано               07 грудня 2021 року,тобто після спливу більше ніж тридцять днів з дня складення повного судового рішення.  
Разом з тим, суд не може взяти до уваги посилання заявника на отримання оскаржуваного судового рішення саме 30 листопада 2021 року, оскільки воно отримано із суду першої інстанції. Також судуне надано логічного пояснення, які об`єктивні перешкоди заважали ОСОБА_1 отримати оскаржуване судове рішення в суді апеляційної інстанції (відсутні будь-які належні та допустимі докази щодо порушення апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі (надсилання) копії судового рішення) чи ознайомитись із Єдиного державного реєстру судових рішень, починаючи з 10 вересня 2021 року та звернутись із касаційною скаргою в строки визначені ЦПК України.
Отже, наведені в клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними, оскільки вони не є такими, що об`єктивно унеможливили дотримання строків на подачу касаційної скарги, передбачених ЦПК України. 
Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 3 квітня 2008 року).
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже, на підставі частини третьої статті 393 ЦПК України касаційну скаргу слід залишити без руху, оскільки підстави пропуску строку на касаційне оскарження, наведені заявником у клопотанні, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху  ОСОБА_1 має право звернутися до суду касаційної інстанції із клопотанням, в якому навести інші підстави для поновлення строку та надати відповідні докази.
Щодо форми і змісту касаційної скарги
У порушення пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України заявник подає касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду                        від 07 вересня 2021 року, однак в резолютивній частині просить її скасувати не зазначаючи, яке судове рішення за результатами розгляду касаційної скарги має прийняти суд касаційної інстанції.
Таким чином, заявнику необхідно викласти вимоги касаційної скарги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, визначених статтею 409 ЦПК України. Також надіслати копії уточненої касаційної скарги та доданих матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.
Щодо сплати судового збору
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового зборувідповідно до закону.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Враховуючи, що вартість спірної земельної ділянки становить                   280 000,00 грн, заявник за подання касаційної скарги має сплатити               5 600,00 грн (2 800,00 грн * 200%). 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України та подана після закінчення строків на касаційне оскарження, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ :
Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 07 вересня              2021 року неповажними.
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Третьякова Наталя Юріївна, на постанову Харківського апеляційного суду від 07 вересня 2021 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 13 січня 2022 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                     О. В. Білоконь