Ухвала                                                   
Іменем України
21 грудня 2021 року
м. Київ
справа № 712/12556/16
провадження № 51-4076км21
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду  у складі:
головуючого                                       ОСОБА_1 ,
суддів                                                   ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання      ОСОБА_4 ,
прокурора                                          ОСОБА_5 ,          
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника                    ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 16 липня 2021 року про повернення апеляційної скарги.
Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами 
першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 листопада 2016 року задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_8 та накладено арешт на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_7 .
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 16 липня 2021 року повернуто апеляційну скаргу захиснику ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 11 листопада 2016 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_8 та накладено арешт на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_7 .
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 липня  2021 року задоволено заяву захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах        ОСОБА_7 про скасування арешту на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_7 .
Вимоги, наведені в касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі захисник ставить вимогу про скасування ухвали апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції, посилаючись на незаконність ухвали апеляційного суду.
Свої вимоги обґрунтовує тим,  що суд апеляційної інстанції не зважив на вимоги закону та не звернув уваги на те, що він, як захисник зацікавленої особи рішення щодо арешту майна якої постановлено без її виклику та належного повідомлення про результати такого розгляду, має право звернутись до апеляційного суду з оскарженням ухвали слідчого судді з часу коли про її існування стало відомо.
Вважає, що суд апеляційної інстанції безпідставно повернув його апеляційну скаргу, оскільки про накладення арешту його довірителю стало відомо від нотаріуса майже через 5 років, про існування кримінального провадження йому невідомо, при цьому за цей період часу жодних викликів від правоохоронних органів він не отримував.
 
Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який просив закрити касаційне провадження, обговоривши доводи касаційної скарги та перевіривши матеріали провадження за скаргою, колегія суддів вважає, що касаційне провадження підлягає закриттю з наступних підстав. 
 
Мотиви Суду
 
Згідно з положеннямичастини 3 статті 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо: особа не усунула недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк; апеляційну скаргу подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу; апеляційна скарга не підлягає розгляду в цьому суді апеляційної інстанції; апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Суд апеляційної інстанції, мотивуючи своє рішення про повернення апеляційної скарги ОСОБА_6 , послався на підставу для повернення, передбачену пунктом 4 частини 3 статті 399 КПК, оскільки апеляційну скаргу подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. 
У частинах 2 та 3 статті 395 КПК встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Зі змісту матеріалів кримінального провадження вбачається, що слідчий суддя задовольнив клопотання слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_8 та наклав арешт на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_7 , про що постановив ухвалу від 11 листопада 2016 року.
 Як убачається з матеріалів провадження, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , звернувся до місцевого суду 13 липня 2021 року з клопотання про ознайомлення з матеріалами провадження, з яким ознайомився 14 липня 2021 року, при цьому апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді подав 15 липня 2021 року.
В апеляційній скарзі, обґрунтовуючи дотримання строків на апеляційне оскарження, ОСОБА_6 посилався на вимоги частини 3 статті 395 КПК, вказуючи на те, що рішення слідчого судді від 11 листопада 2016 року, постановлено без виклику особи, на майно якої накладено арешт, а відомо стало про таке рішення з ЄДРСР лише 13 липня 2021 року. 
Суд апеляційної інстанції, хоча і посилається у своєму рішенні на норми статті 395 КПК, обґрунтовуючи при цьому повернення апеляційної скарги, однак вказує на тривалість пропущеного строку на апеляційне оскарження та відсутність підтверджень обізнаності особи в існуванні ухвали слідчого судді.
Разом із цим у матеріалах провадження міститься клопотання захисника про ознайомлення з матеріалами справи від 13 липня 2021 року (а.п. 25) та відсутні будь-які підтвердження направлення особі копії судового рішення, або її обізнаності в існуванні ухвали слідчого судді.
Тобто суд апеляційної інстанції не надав належної оцінки доводам апеляційної скарги захисника та обґрунтував їх без дотримання вимог закону та не зважив на матеріали провадження, які містять підтвердження отримання копії судового рішення.
До того ж такий висновок суду апеляційної інстанції не узгоджується з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, який викладено в постанові від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к, про те, що якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватись з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
Зважаючи на викладене вище, усупереч вимогам статей 370, 419 КПК суд апеляційної інстанції належним чином не перевірив обставин щодо дотримання строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, належних мотивів та висновків, з урахуванням, зокрема, судової практики щодо цього та положень статті 395 КПК, не навів, тому його висновок про подання апеляційної скарги поза межами строку апеляційного оскарження є передчасним. 
Разом з тим зі змісту пояснень прокурора та даних ЄДРСР убачається, що слідчий суддя ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 липня  2021 року задовольнив заяву захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту на 1/3 частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_7 .
Відповідно до вимог частини 2 статті 424 КПК ухвали суду першої інстанції після їх перегляду в апеляційному порядку, а також ухвали суду апеляційної інстанції можуть бути оскаржені у касаційному порядку, якщо вони перешкоджають подальшому кримінальному провадженню, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Водночас предметом касаційного перегляду є ухвала апеляційного суду про повернення апеляційної скарги або про відмову у відкритті апеляційного провадження в контексті статей 393, 424 КПК.
Таким чином, законодавчо визначені повноваження касаційного суду щодо рішень слідчих суддів – забезпечити провадження з перегляду таких рішень в апеляційному порядку згідно з вимогами кримінального процесуального закону.
Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 23 вересня 2019 року (справа № 757/40473/18-к)зробила висновок, що у випадку відкриття касаційного провадження щодо ухвали апеляційного суду про повернення апеляційної скарги, коли після надходження витребуваних матеріалів провадження до касаційного суду стало відомо, що учасник провадження, скориставшись своїм правом, передбаченим частиною 7 статті 399 КПК, повторно подав апеляційну скаргу на ухвалу місцевого суду, за результатами розгляду якої суд апеляційної інстанції постановив остаточне рішення, що не підлягає касаційному оскарженню, касаційне провадження підлягає закриттю.
Таким чином, з урахуванням обставин цього кримінального провадження, у якому метою апеляційного оскарження ухвали слідчого судді було скасування арешту на майно, а після відкриття касаційного провадження на момент розгляду касаційної скарги на ухвалу суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 вже реалізував право останнього на скасування арешту майна, як заходу забезпечення кримінального провадження, і оскаржувана ухвала апеляційного суду про повернення апеляційної скарги жодним чином не перешкодила вирішенню цього питання, з врахуванням правовоговисновку Об`єднаної палати Верховного Суду, викладеного у справі № 757/40473/18-к, Суд дійшов висновку, що касаційне провадження підлягає закриттю.
Керуючись статями 369, 441, 442 КПК, Суд
постановив:
Касаційне провадження за касаційною скаргою захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 16 липня 2021 року про повернення апеляційної скарги — закрити.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:

___________________                    _______________________                  ________________________
    ОСОБА_1                            ОСОБА_2                            ОСОБА_3