ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/7026/20                                                                     Суддя (судді) першої інстанції: Горобцова Я.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  23 лютого 2022 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді          - Єгорової Н.М.,
суддів                    - Федотова І.В., Чаку Є.В.,
при секретарі                    - Поляновській О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування наказу та поновлення на роботі і стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, -
ВСТАНОВИЛА:
У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Атестаційна комісія № 2 Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області, яким просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії №2 Головного управління Національної поліції у Київській області від 30 червня 2020 року про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України у Київській області від 14 липня 2020 року №204 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;
- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Київській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції України у Київській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року позов задоволено частково:
- визнано протиправним та скасовано рішення (висновок) Атестаційної комісії №2 Головного управління національної поліції в Київській області від 30 червня 2020 року про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність; 
- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління національної поліції в Київській області від 14 липня 2020 року №204 о/с "По особовому складу" в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;
- поновлено майора поліції ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київської області з 15 липня 2020 року;
- стягнено з Головного управління національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 , грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 175 534,52 грн. 
В решті позовних вимог відмовлено.
Не погодившись з таким рішенням, відповідач - Головне управління Національної поліції в Київській області подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи.
Апелянт наголосив, що атестування ОСОБА_1 було проведено в межах наданих повноважень атестаційними комісіями та у спосіб передбачений наказом МВС України від 17 листопада 2015 року №1465, водночас підставою для прийняття оскаржуваного наказу став атестаційний лист від 30 червня 2020 року. 
Також апелянт наголосив, що в матеріалах справи міститься розписка позивача, про те що він станом на день звільнення на лікарняному не перебував, що спростовує доводи останнього.
У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та згідно з послужним списком, позивач проходив службу: у період з серпня 2006 року по листопад 2015 року - в органах внутрішніх справ; з листопада 2015 року по липня 2020 року - в органах Національної поліції; з 08 листопада 2019 року по 15 липня 2020 року ОСОБА_1 перебував на посаді заступника начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 16 червня 2020 року № 975 "Про створення атестаційної комісії №2 Головного управління Національної поліції в Київській області" затверджено склад атестаційної комісії №2 Головного управління Національної поліції в Київській області.
Наказом Національної поліції України від 16 червня 2020 року №977 о/с "Про проведення атестування поліцейських апарату Національної поліції України, головних управлінь в Київській області та м. Києві" вирішено провести атестування поліцейських Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. 
Згідно з пунктом 3 наказу голові атестаційної комісії визначено провести по 03 липня 2020 року в робочий час доби засідання атестаційної комісії та організувати тестування поліцейських Обухівського відділу поліції, які підлягають атестуванню.
24 червня 2020 року Атестаційною комісією № 2 ГУ НП в Київській області за результатами співбесіди з позивачем було прийнято рішення, оформлене протоколом №121, яким запропоновано позивачу проходження опитування з використанням поліграфа. Остаточне рішення буде прийнято після результатів поліграфа.
Також в атестаційному листі зазначені що результати атестування позивача, а саме: тестування загальне - 30 бали; тестування професійне - 40 балів.
Згідно з висновком атестаційної комісії ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Також судом першої інстанції встановлено, що позивач в атестаційному листі зазначив про незгоду з рішенням атестаційної комісії та 13 липня 2020 року на адресу Головного управління Національної поліції в Київській області надійшов рапорт ОСОБА_1 щодо оскарження рішення атестаційної комісії №2 ГУНП в Київській області, який зареєстрований у відділі документального забезпечення 13 липня 2020 № 5852.
30 червня 2020 року Атестаційною комісією за результатами проведення атестування було прийнято рішення про невідповідність позивача займаній посаді і рекомендовано звільнити зі служби в поліції через службову невідповідність.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 14 липня 2020 року №204 о/с ОСОБА_1 відповідно до пп. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність) звільнено зі служби в поліції на підставі атестаційного листа від 30 червня 2020 року, довідки від 10 липня 2020 року, акту від 13 липня 2020 року № 5085.
Не погоджуючись з висновками Атестаційної комісії щодо службової невідповідності та наказом про звільнення, позивач звернувся до суду з позовом.
Не погоджуючись з оскаржуваними наказами позивач звернувся до суду з позову.
Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем не було доведено належними та допустимими доказами правомірність призначення атестації позивача та факт прийняття атестаційною комісією за результатами проведення атестації рішення про невідповідність позивача займаній посаді та про його звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.
З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитись з огляду на наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовані Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання; поліції;.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.
Відповідно ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар`єри (ч.  1).
Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність (ч. 2).
Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками (ч. 3).
Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами (ч. 4).
Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України (ч. 5).
Водночас колегія суддів звертає увагу, що наведені у ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" підстави для проведення атестування є вичерпними. Метою проведення атестування із будь-яких зазначених вище підстав є вирішення можливості в той чи інший спосіб залишення особи на службі і, як крайній захід, пропозиція щодо звільнення зі служби у зв`язку зі службовою невідповідністю виходячи з професійних, моральних і особистих якостей.
Кожна з зазначених трьох підстав для проведення атестування повинна бути зв`язана з певними передумовами, зокрема, атестування, яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, повинне бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов`язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.
Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції), визначений Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ від 17 листопада 2015 року № 1465, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 листопада 2015 р. за №1445/27890 (далі - Інструкція №1465).
Розділом ІV Інструкції №1465 визначений порядок організації, підготовки, проведення атестування.
Пунктом 1 розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.
Згідно з п. 11 розділу IV Інструкції № 1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.
Відповідно до п. 3 розділу IV Інструкції №1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.
Пунктами 7-9 розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що керівники, які складають атестаційний лист, зобов`язані: 1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; 2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; 3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; 4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції.
В атестаційному листі зазначаються такі відомості про поліцейського, який атестується: 1) результати службової діяльності згідно з функціональними обов`язками; 2) дисциплінованість, принциповість у вирішенні службових питань, уміння будувати свої стосунки з громадянами та колегами по службі, здатність працювати над усуненням особистих недоліків, авторитет у колективі та серед населення; 3) прагнення до вдосконалення службової діяльності, почуття особистої відповідальності, стійкість моральних принципів, сміливість, рішучість, організованість, здатність контролювати власні емоції, поведінка поза службою; 4) володіння іноземними мовами; 5) культура в службі та ставлення до підвищення свого освітнього та культурного рівнів; 6) стан здоров`я та фізична підготовленість, уміння володіти табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони, здатність переносити психофізичні навантаження та труднощі служби; 7) основні найбільш характерні та істотні недоліки в службовій діяльності та особистій поведінці; 8) інші дані, які, на думку керівника, заслуговують на увагу для більш повної характеристики підлеглого; 9) результати проходження підвищення кваліфікації.
Прямі керівники зобов`язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з`ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.
Відповідно до п. 10 розділу ІV Інструкції № 1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.
За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов`язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.
Згідно з п. 11 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.
Пунктом 12 розділу ІV Інструкції №1465 встановлено, що за рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.
Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.
Відповідно до п. 13 розділу ІV Інструкції №1465 поліцейські, які проходять атестування, за їхньою згодою проходять тестування на поліграфі.
Згідно з п. 15 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Пунктом 16 розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії:1) повноту виконання функціональних обов`язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).
Отже, атестування поліцейських фактично включає два етапи: тестування та співбесіду.
Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.
Водночас Інструкція №1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з`ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним п. 16 розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.
Відповідно до вимог п. 17-18 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів за відсутності особи, щодо якої приймається рішення.
Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої приймається рішення, і запрошених осіб.
Рішення атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів атестаційної комісії.
Згідно з п. 20 розділу ІV Інструкції №1465 усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення.
У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у п. 15 цього розділу (п. 21).
Пунктом 23 розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.
Відповідно до вимог пункту 24 розділу ІV Інструкції №1465 за результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.
Поліцейський, який атестувався, ознайомлюється з висновком атестування, зазначає дату та підпис (п. 25).
Як зазначено вище, за результатами проведення атестування Головним управлінням Національної поліції в Київській області прийнято наказ від 14 липня 2020 року № 204 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції у запас на підставі п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" через службову невідповідність.
Під час розгляду судом першої інстанції встановлено, що метою проведення атестування позивача була оцінка його ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки, визначення відповідності посадам, а також перспектив його службової кар`єри.
Згідно з наказами Головного управління Національної поліції в Київській області від 16 червня 2020 року №975 "Про створення атестаційної комісії №2 Головного управління Національної поліції в Київській області" та від 16 червня 2020 року №977 "Про проведення атестування поліцейських Обухівського відділу поліції" атестування поліцейських призначено з метою оцінки ділових, професійних, особистих якостей та рівня підготовленості особового складу відповідно до ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію".
Тобто у наказі від 16 червня 2020 року №977 фактично процитовано положення ч. 1 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію", при цьому даний документ не містить посилань на конкретну підставу призначення атестації, які визначені пунктом ч. 2 ст. ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію".
Водночас аналіз положень ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" дає підстави для висновку, що атестуванню підлягають лише поліцейські: а) які претендують на вищу посаду; б) щодо яких вирішується питання про переведення на нижчу посаду; в) щодо яких вирішується питання про звільнення через службову невідповідність.
Відповідно, до списку поліцейських, які підлягають атестуванню слід включати лише тих поліцейських, відносно яких наявні підстави для проведення атестування, що передбачені ч. 2 ст.57 Закону України "Про Національну поліцію".
При цьому, положення ч. 1 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" не є самостійною підставою проведення атестування, оскільки цю норму слід застосовувати у системному взаємозв`язку з нормами ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію", в якій наведений вичерпний перелік підстав для проведення атестування, за відсутності яких проведення атестації є неправомірним.
Кожна із зазначених у ч. 2 Закону України "Про Національну поліцію" підстав проведення атестування повинна бути пов`язана з певними передумовами, зокрема, атестування, яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, повинне бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов`язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.
Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 04 грудня 2019 року у справі №819/1356/17 та від 19 вересня 2019 року у справі №200/9922/18-а.
Як вбачається з послужного списку до позивача на момент призначення відповідачем атестації було застосовано два зауваження, знятих на підставі наказів від 2007 року та 2018 року, а також одна догана, знята наказом від 2009 року.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наявність у позивача дисциплінарних стягнень, які знято, не є у розумінні вимог чинного законодавства підставою для призначення атестації.
Відповідно до положень Інструкції №1465 наявність у поліцейського дисциплінарних стягнень є лише одним із критеріїв, який має бути врахований атестаційною комісією під час прийняття рішення за результатами атестації поліцейського.
З урахування викладеного підстави для проведення атестації відсутні.
Щодо висновків атестаційної комісії про службову невідповідність позивача, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 3 Розділу IV Інструкції атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники. 
Безпосередній керівник складає атестаційний лист на підлеглого за умови спільної служби в одному підрозділі з ним не менше 3 місяців. Якщо на час складання атестаційного листа керівник не має тримісячного строку спільної служби з поліцейським, який атестується, то такий лист складається заступником керівника або прямим керівником, який має строк спільної служби понад 3 місяці.
Як встановлено судом першої інстанції атестаційний лист щодо ОСОБА_1 підписано Начальником Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції ГУНП в Київській області ОСОБА_2 19 червня 2020 року.
Згідно з листом Головного управління Національної поліції у Київській області від 07 серпня 2020 року №114аз/109/12 майор ОСОБА_2 перебував на посаді начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції ГУНП в Київській області з 22 квітня 2020 року по 17 липня 2020 року.
Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, в порушення Інструкції №1465 ОСОБА_2 не мав права складати Атестаційний лист на позивача у зв`язку з тим, що станом на день складання атестаційного листа 19 червня 2020 року не мав тримісячного строку спільної служби з позивачем.
З матеріалів справи вбачається, що атестаційною комісією Головного управління Національної поліції в Київській області за результатами проведення атестації позивача було прийнято рішення, оформлене протоколом атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №121, в якому всупереч вимогам п. 21 розділу ІV Інструкції №1465 не міститься жодного з висновків, перелік яких визначений у п. 15 розділу ІV Інструкції №1465 (займаній посаді відповідає; займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність).
Суд зазначає, що атестаційний лист від 30 червня 2020 року не містить висновків атестаційної комісії, які викладені у протоколі засідання атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №121, щодо пропозицію позивачу пройти опитування з використанням поліграфа.
Натомість в атестаційному листі від 30 червня 2020 року зазначено про невідповідність позивача займаній посаді та необхідність його звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.
Вказана інформація у протоколі атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №121 відсутня.
Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, матеріали справи свідчать про те, що протокол атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №121 та атестаційний лист від 30 червня 2020 року містять різну за змістом інформацію, що суперечить положенням Інструкції №1465.
При цьому, протокол атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №121 не містить висновку щодо невідповідності позивача займаній посаді та необхідності його звільненні зі служби в поліції.
Крім того судом першої інстанції під час дослідження оригіналу вказаного протоколу від 24 червня 2020 року №121 встановлено, що перелік питань, поставлених ОСОБА_1 містить 5 питань, на відмінну від копії такого протоколу, яка надана до матеріалів справи позивачем, в якому лише 4 питання, водночас протокол, який додано позивачем до позовної заяви містить підписи голови, секретаря та лише 5 підписів присутніх членів комісії. Зокрема, у копії примірнику протоколу, який додано позивачем до позовної заяви, відсутній підпис ОСОБА_3 , що суперечить вимогам п. 23 розділу IV Інстукції №1465.
Натомість копія примірника протоколу, надана відповідачем у справі та оригінал якого оглянуто в судовому засіданні такий підпис містить. 
Свідок ОСОБА_4 повідомив, що влітку 2020 року було проведено атестацію більше ніж 150 чоловік та члени комісії відправляли всіх поліцейський на проходження поліграф, щодо тих хто відмовлявся у комісії виникали сумніви. 
Свідок ОСОБА_5 повідомила, що у зв`язку за проведенням атестації щодо 149 осіб керівництвом було прийнято усне рішення про залучення для допомоги в заповненні протоколів засідання комісії додатково трьох працівників поліції. Протокол від 24 червня 2020 року №121, який був складений під час співбесіди позивача не нею, а іншою особою.
Як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідачем не надано доказів наявності обґрунтованих підстав для звільнення позивача зі служби, чи належного мотивування звільнення позивача.
Крім того судом встановлено, що позивач за результатами тестування набрав 30 балів за тестом на загальні здібності та навички, та 40 балів на знання законодавчої бази, з встановленого комісією мінімального балу - 25.
Вказані обставини свідчать про те, що підстави для звільнення позивача зі служби в поліції через службову невідповідність бути відсутні.
З урахуванням викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачами не доведено належними та допустимими доказами правомірність призначення атестації позивача та факт прийняття атестаційною комісією за результатами проведення атестації рішення про невідповідність позивача займаній посаді та про його звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, а тому суд вважає, що підстави для прийняття відповідачем спірного наказу відсутні.
Щодо вимоги про поновлення позивача на службі в поліції на посаді заступника начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, суд зазначає таке.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Належним способом захисту порушених прав та інтересів позивача є поновлення позивача на посаді, з якої його було незаконно звільнено, тобто на посаді заступника начальника Ржищівського відділення поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області з 15 липня 2020 року.
Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу,  суд зазначає таке.
Згідно з вимогами ч.1 ст.235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Відповідно до вимог ч. 2 ст.235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок), який застосовується у випадку виплати середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.
Відповідно до вимог абз.3 п.2 Порядку у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
Наказом МВС України від 06 квітня 2016 року № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 29 квітня 2016 року № 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі Порядок № 260).
Зі змісту Порядку, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, встановлено, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби. (Правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19 липня 2018 року, справа №805/1110/17-а адміністративне провадження №К/9901/22563/18).
Тривалість вимушеного прогулу позивача з 15 липня 2020 року (що є днем звільнення позивача) по 22 червня 2021 року (що є датою прийняття судом рішення про поновлення позивача на посаді), що становить 343 календарних днів.
Відповідно до довідки про доходи позивача, виданої відповідачем, грошове забезпечення за останні два повні календарні місяці перед звільненням позивача, за травень 2020 року (14 071 грн. 93 коп. за 31 календарних дня) та червень 2020 року (14 692 грн. 29 коп. за 30 календарних днів). 
З огляду на наведене, грошове забезпечення позивача за час вимушеного прогулу становить 175 534 грн. 52 коп. 
Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, - 
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                                Н.М. Єгорова

Судді                                                                                                      І.В. Федотов

                                                                                                              Є.В. Чаку

Повний текст постанови складено "18" квітня 2022 року.