ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"16" лютого 2022 р.           Справа№ 910/11745/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Зубець  Л.П.
суддів:            Алданової  С.О. 
          Майданевича А.Г. 

секретар судового засідання: Зозуля Н.М.

представники учасників справи: не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу
Товариства з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд”

на ухвалу          Господарського суду міста Києва
від                     08.07.2021
про                    відмову у визнанні виконавчого документа таким, що не підлягає 
виконанню
у справі          №910/11745/20 (суддя – Ягічева Н.І.)

за позовом          Товариства з обмеженою відповідальністю 
“Технооптторг-Трейд”
до                    Товариства з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд”
про                    стягнення 476 905, 30 грн 

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Технооптторг-Трейд” звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд” про стягнення 476 905, 30 грн.
Позовні вимоги мотивовано неналежним виконанням вимог Договору поставки №120916/п від 12.09.2016, в частині оплати поставки товару, внаслідок чого у відповідача виникла заборгованість у розмірі 476 905, 30 грн, з яких: основний борг - 466 135, 32 грн, пеня - 8 739,66 грн, 3% річних - 2 030, 32 грн.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.01.2021 позовні вимоги задоволено повністю, присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача суму основного боргу у розмірі 466 135, 32 грн, суму пені у розмірі 8 739, 66 грн, 3% річних у розмірі 2 030,32 грн, та судовий збір у розмірі 7 153, 58 грн.
25.02.2021 на виконання вказаного рішення видано відповідний наказ.
15.03.2021 до відділу діловодства суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд” про визнання наказу Господарського суду м. Києва від 25.02.2021 у справі №910/11745/20 таким, що не підлягає виконанню.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 відмовлено у задоволенні заяви відповідача про визнання наказу Господарського суду міста Києва від 25.02.2021 у даній справі таким, що не підлягає виконанню.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, відповідач (Товариство з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд") звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 та ухвалити нове рішення, яким визнати наказ Господарського суду міста Києва від 25.02.2021 у справі №910/11745/20 таким, що не підлягає виконанню.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник посилається на те, що ухвала є необґрунтованою та такою, що складена з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, а також не відповідає об`єктивним обставинам справи.
Апелянт зазначає, що на момент видачі наказу рішення не набрало законної сили, оскільки ще не пройшов строк на апеляційне оскарження, а тому наказ було видано помилково. 
Крім того, апелянт зазначає, що суд першої інстанції не в повній мірі дослідив усю повноту ситуації і не встановив всі обставини справи, що призвело до прийняття неправильної ухвали. 
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.08.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючої судді (судді-доповідача) - Зубець Л.П., суддів: Алданової С.О., Мартюк А.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2021 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 залишено без руху, надано скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції вмотивованого клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20.
07.09.2021 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про виконання ухвали суду, до якої останнім долучено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, з обґрунтуванням причин пропуску.
У зв`язку з перебуванням головуючої судді Зубець Л.П. на лікарняному, суддів Мартюк А.І., Алданової С.О. - у відпустці, вирішити питання щодо поданої скаржником заяви про усунення недоліків апеляційної скарги та подальшого руху скарги у законодавчо встановлений строк було неможливо.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.09.2021 клопотання про поновлення процесуального строку задоволено та поновлено пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20.
Відкрито апеляційне провадження у справі №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021, розгляд апеляційної скарги призначено на 19.10.2021.
Роз`яснено учасникам справи право та встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, заяв та клопотань до суду апеляційної інстанції.
Позивач у порядку ст. 263 Господарського процесуального кодексу України скориставшись своїм правом, подав через відділ забезпечення автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить суд залишити скаргу відповідача без задоволення, а оскаржувану судову ухвалу без змін. 
Відзив мотивовано тим, що оскільки повний текст рішення від 28.01.2021 складено та підписано 04.02.2021, а протягом двадцятиденного строку ні апеляційна скарга, ні клопотання про продовження строку на її подання від відповідача до суду не надходили, то датою набрання рішенням законної сили є 25.02.2021, тому заява товариства про визнання наказу таким, що не підлягає виконанню не підлягає задоволенню.
У зв`язку з перебуванням судді Мартюк А.І., яка входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), на лікарняному, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2021, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Владимиренко С.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2021 справу №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 прийнято до провадження у визначеному вище складі колегії суддів та призначено до розгляду на 16.11.2021.
У зв`язку з перебуванням судді Владимиренко С.В., яка входить до складу колегії суддів та не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2021 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Мартюк А.І.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2021 прийнято справу №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів та призначено до розгляду на 21.12.2021.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 21.12.2021 суддю Північного апеляційного господарського суду Мартюк А.І. звільнено у відставку, у зв`язку з чим розгляд справи, призначеної на 21.12.2021 - не відбувся.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.12.2021 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Владимиренко С.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.12.2021 прийнято справу №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів та призначено до розгляду на 25.01.2022.
У зв`язку з перебуванням головуючої судді Зубець Л.П. на лікарняному, розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20, призначений на 25.01.2022 - не відбувся.
Водночас, у зв`язку з перебуванням судді Алданової С.О., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2022, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Владимиренко С.В., Майданевич А.Г.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.02.2022 прийнято справу №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів та призначено до розгляду на 16.02.2022.
У зв`язку з перебуванням судді Владимиренко С.В., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2022, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуюча суддя - Зубець Л.П. (суддя - доповідач), судді: Алданова С.О., Майданевич А.Г.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2022 прийнято справу №910/11745/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Добродія Трейд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 до провадження у визначеному вище складі колегії суддів.
У судове засідання 16.02.2022 учасники справи представників не направили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.
Відповідно до ч.ч. 12, 13 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.
При цьому, положеннями вказаної статті передбачено право, а не обов`язок суду відкласти апеляційний розгляд справи. За висновками суду неявка представників сторін не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у справі матеріалами.
Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка учасника судового процесу у судове засідання за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи. 
В силу приписів ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Одним із основних принципів (засад) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.
Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи те, що в матеріалах справи мають місце докази належного повідомлення всіх учасників судового процесу про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку ухвали суду першої інстанції у даній справі в апеляційному порядку за наявними матеріалами справи та без участі представників сторін.
У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
У судовому засіданні 16.02.2022 оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів справи, Рішенням Господарського суду міста Києва від 28.01.2021 позовні вимоги задоволено повністю, присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОБРОДІЯ ТРЕЙД" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХНООПТТОРГ-ТРЕЙД" суму основного боргу у розмірі 466 135, 32 грн, суму пені у розмірі 8 739, 66 грн, 3% річних у розмірі 2 030, 32 грн, та судовий збір у розмірі 7 153, 58 грн.
25.02.2021 на виконання вказаного рішення видано відповідний наказ.
Згідно з ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Відповідно до ч. 1 ст. 327 ГПК України встановлено, що виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Так, статтею 129-1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
Частиною 2 та 3 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус судді"  визначено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом.
Стаття 326 ГПК України вказує, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.
У рішенні Конституційного Суду України №18-рп/2012 від 13.12.2012 вказано, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і поновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Виходячи зі змісту частини першої статті 3 Закону України "Про виконавче провадження", відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень.
В загальному розумінні судовий виконавчий документ (наказ) є офіційним розпорядженням, що видається судом (суддею) і зобов`язує певного суб`єкта на вчинення юридично значимих дій.
Згідно з ч. 2 ст. 328 ГПК України суд визнає виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, якщо його було видано помилково або якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.
Зі змісту вказаної статті вбачається, що перелік підстав для визнання судом виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню, не є вичерпним.
Заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОБРОДІЯ ТРЕЙД" мотивована тим, що на момент видачі наказу на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 28.01.2021, рішення не набрало законної сили, оскільки не пройшов строк на апеляційне оскарження, а отже наказ від 25.02.2021 видано судом помилково.
У постанові Верховного Суду від 16.01.2018 у справі №755/15479/15-ц наголошено, що підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, поділяються на дві групи: матеріально-правові (зобов`язання можуть припинятися внаслідок добровільного виконання обов`язку боржником поза межами виконавчого провадження, припинення зобов`язань переданням відступного, зарахуванням за домовленістю сторін, прощенням боргу, неможливістю виконання) та процесуально-правові, до яких відносяться обставини, що свідчать про помилкову видачу судом виконавчого листа, зокрема: видача виконавчого листа за рішенням, яке не набрало законної сили (крім тих, що підлягають негайному виконанню); коли виконавчий лист виданий помилково за рішенням, яке взагалі не підлягає примусовому виконанню; видача виконавчого листа на підставі ухвали суду про затвердження мирової угоди, яка не передбачала вжиття будь-яких примусових заходів або можливості її примусового виконання і, як наслідок, видачі за нею виконавчого листа; помилкової видачі виконавчого листа, якщо вже після видачі виконавчого листа у справі рішення суду було скасоване; видачі виконавчого листа двічі з одного й того ж питання; пред`явлення виконавчого листа до виконання вже після закінчення строку на пред`явлення цього листа до виконання.
Таким чином, в межах розгляду заяви про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, встановлюється лише наявність чи відсутність чіткого та однозначного факту припинення обов`язку боржника добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.
Колегія суддів дослідивши подану заяву, зазначає наступне.
Згідно з положеннями ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Якщо справу розглянуто за заявою осіб, визначених частиною третьою статті 4 цього Кодексу, рішення суду, що набрало законної сили, є обов`язковим для особи, в інтересах якої було розпочато справу.
Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частинами 2 та 3 вказаної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій  статті 261 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів справи повний текст рішення Господарського суду міста Києва від 28.01.2021 складено та підписано 04.02.2021, таким чином, з огляду на те, що протягом двадцятиденного строку ні апеляційна скарга, ні клопотання про продовження строку на її подання від відповідача до суду не надходили, то датою набрання рішенням законної сили є 25.02.2021.
Також колегія суддів не може залишити поза увагою той факт, що відповідачем неодноразово було подано клопотання про відкладення розгляду справи у суді першої інстанції, тобто останній знав про розгляд даної справи та не був позбавлений права звернутись до суду для отримання повного тексту рішення або з його ознайомленням на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень.
При цьому, реалізація скаржником свого права на поновлення строку апеляційного оскарження, передбаченого ч. 3 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, не може бути підставою для визнання наказу таким, що не підлягає виконанню, у такому випадку суд зупиняє дію оскаржуваного рішення в ухвалі про відкриття апеляційного провадження згідно з ч. 5. ст. 262 Господарського процесуального кодексу України.
Крім того, скаржником не надано доказів добровільного виконання рішення по даній справі. 
Враховуючи наведене вище, доводи скаржника є необґрунтованими, а, суд дійшов до правильного висновку про відмову в задоволенні заяви, оскільки боржником не надано належних доказів ані на підтвердження поданої заяви ані на виконання зазначено рішення, а тому відсутні підстави для визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню.
Колегія суддів звертає увагу на те, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України" (заява № 60750/00) зазначено, що для цілей ст. 6 Конвенції виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду".
У рішенні від 17.05.2005 у справі "Чіжов проти України" (заява № 6962/02) Європейський суд з прав людини зазначив, що позитивним обов`язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб переконатися, що неналежне зволікання відсутнє та що система ефективна і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантії, передбаченої п. 1 ст. 6 Конвенції.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що стадія виконання судового рішення є частиною правосуддя (рішення у справах "Півень проти України" від 29.06.2004 заява № 56849/00, "Горнсбі проти Греції" від 19.03.1997).
Відповідно до змісту рішення Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 у справі "Шмалько проти України" право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).
Окрім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 12.05.2011 у справі "Ліпісвіцька проти України" однозначно визначено про те, що судове та виконавче провадження є першою та другою стадіями у загальному провадженні, у зв`язку з чим виконання рішення не відокремлюється від судового розгляду і провадження повинно розглядатися загалом, а його тривалість має досягати цілей, зазначених в п. 1 ст. 6 Конвенції щодо права кожної особи на розгляд його справи упродовж розумного строку.
Існування заборгованості, підтверджене обов`язковим та таким, що підлягає виконанню, судовим рішенням, надає особі, на чию користь воно було винесене, "законне сподівання" на те, що заборгованість буде їй сплачено, та така заборгованість становить "майно" цієї особи у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 06.10.2011 у справі "Агрокомплекс проти України").
У рішенні від 15.10.2009 Європейський суд з прав людини у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України" вказав на те, що відсутність у заявника можливості домогтися виконання судового рішення, винесеного на його користь, становить втручання у право на мирне володіння майном, як це передбачено першим реченням першого пункту статті 1 Першого протоколу.
Європейський суд з прав людини також наголошував, що виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати.
У справі "Фуклєв проти України" (рішення від 07.06.2005) Європейський суд з прав людини вказав, що держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці.
Сукупний аналіз рішень Європейського суду з прав людини у справах "Алпатов та інші проти України", "Робота та інші проти України", "Варава та інші проти України", "ПМП "Фея" та інші проти України" достеменно засвідчує його однозначну позицію про те, що правосуддя не може вважатися здійсненим доти, доки не виконане судове рішення та констатується, що виконання судового рішення, як завершальна стадія судового процесу, за своєю юридичною природою є головною стадією правосуддя, що повністю узгоджується з Конституцією України.
Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини рішення від 13.12.2012 №18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (п. 3 мотивувальної частини рішення від 25.04.2012 № 11-рп/2012).
Таким чином, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.
З урахуванням викладеного, відповідно до вимог Конституції України, рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим до виконання та має бути виконане.
Статтею 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятої ухвали наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить.
Доводи апелянта по суті його заяви в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в оскаржуваній ухвалі висновків.
Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що ухвала Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 обґрунтована, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а, отже, підстав для її скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, з огляду на відмову в задоволенні апеляційної скарги, на підставі статті 129 ГПК України, покладаються на скаржника.
Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд” на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2021 у справі №910/11745/20 залишити без змін.
3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Товариством з обмеженою відповідальністю “Добродія Трейд”.
4. Матеріали справи №910/11745/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу.

Повний текст постанови складено - 21.02.2022. 

Головуючий суддя                                                            Л.П. Зубець 

Судді                                                                                С.О. Алданова

                                                                                А.Г. Майданевич