УХВАЛА

19 січня 2022 року 
м. Київ

cправа №  806/5244/15 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Стратієнко Л.В.,

за участю секретаря судового засідання - Янковського В.А.,
представників учасників справи:
Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" - Черей О.В. (адвокат),
Департаменту реєстрації Житомирської міської ради  - не з`явився,
Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ" - не з`явилися,
Закритого акціонерного товариства "Житомирські ласощі" - Мельник Н.Й. (адвокат)
розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"
на рішення Господарського суду Житомирської області від 13.04.2021 (суддя  Шніт  А.В.)
та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2021 (колегія суддів: Крейбух О.Г., Тимошенко О.М., Юрчук М.І.)
у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі Філії АТ "Укрексімбанк" в м. Житомирі (далі - Банк),
до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради (далі - Департамент)
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:
1)          Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ" (далі - ТДВ "ЖЛ"),
2)          Закритого акціонерного товариства "Житомирські ласощі" (далі - ЗАТ "Житомирські ласощі")
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
СУТЬ СПОРУ 
1.           ТДВ "ЖЛ" створене у 2010 році внаслідок злиття двох юридичних осіб - ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ". 
2.          У 2015-2016 роках акціонери ЗАТ "Житомирські ласощі", які вважали таке злиття рейдерським захопленням, ініціювали низку судових процесів. Результатом ухвалених судових рішень було скасування у жовтні 2015 року в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (далі - ЄДР) запису про державну реєстрацію ТДВ "ЖЛ" та відновлення реєстраційних записів щодо двох юридичних осіб - ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ". 
3.          Банк як кредитор та іпотекодержатель майна ТДВ "ЖЛ" звернувся до суду з позовом про скасування низки реєстраційних записів в ЄДР щодо ТДВ "ЖЛ" та ЗАТ "Житомирські ласощі". Обґрунтовує позов порушенням своїх прав як кредитора, стверджує, що процедура припинення юридичної особи не відбулася належним чином (реєстрацію ТДВ "ЖЛ" було скасовано державним реєстратором, при цьому комісія з припинення юридичної особи не створювалася ані судом, ані державним реєстратором, у ТДВ "ЖЛ" залишилися невиконаними зобов`язання перед кредиторами та майно). 
4.          Суди попередніх інстанцій відмовили у позові, вважаючи права Банку як кредитора ТДВ "ЖЛ" не порушеними, адже майно, яке перейшло до ЗАТ "Житомирські ласощі", лишилося обтяженим іпотекою.
5.          Перед Верховним Судом у цій справі постали питання, які юридичні наслідки створення юридичної особи в процедурі реорганізації (злиття) з порушеннями закону, які неможливо усунути: 
а) скасування державної реєстрація такої юридичної особи і відновлення записів про державну реєстрацію юридичних осіб, які були припинені внаслідок незаконної реорганізації; 
б) припинення такої юридичної особи шляхом ліквідації; 
в) припинення такої юридичної особи шляхом "зворотної" реорганізації у формі розділу з переходом до відновлених юридичних осіб майна та обов`язків юридичної особи, створеної внаслідок незаконної реорганізації. 
6.          Верховний Суд вирішив передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду для відступу від правової позиції, що міститься у постанові колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду постанові від 09.12.2020 у справі №819/3419/15. 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Фактичні обставини справи та пов`язані з ними судові процеси 
7.          20.11.2010 ухвалено рішення загальних зборів акціонерів ЗАТ "Житомирські ласощі" про злиття з ТОВ "Будстайл ХХІ" і створення нової юридичної особи - ТДВ "ЖЛ".
8.          03.12.2010 ТДВ "ЖЛ" зареєстроване як юридична особа. Припинення ЗАТ "Житомирські ласощі" як юридичної особи відбулося 12.03.2011, все її майно та зобов`язання перейшли до ТДВ "ЖЛ". 
9.          11.12.2014 Банк та ТДВ "ЖЛ" уклали іпотечний договір №5214718 для забезпечення виконання зобов`язань ТДВ "ЖЛ" перед Банком за Генеральною кредитною угодою від 20.12.2013 №5213N2. Це обтяження зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. 
10.          Акціонери ЗАТ "Житомирські ласощі", які вважали проведену реорганізацію рейдерським захопленням,  ініціювали декілька процесів. 
Справа №819/3419/15 (адміністративна юрисдикція) 
11.          27.11.2015 реєстраційний запис щодо ЗАТ "Житомирські ласощі" як юридичної особи відновлено у ЄДР, а запис щодо державної реєстрації ТДВ "ЖЛ" як юридичної особи та всі наступні реєстраційні дії, починаючи з 03.12.2010, скасовано на підставі постанови Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.11.2015 у справі № 819/3419/15, яка набрала законної сили (після апеляційного перегляду) лише 03.03.2016.
12.          03.03.2016 Львівський апеляційний адміністративний суд своєю постановою змінив постанову Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.11.2015 у справі №819/3419/15 в частині: 1) мотивів задоволення позову та вилучив з тексту постанови абзац: "Суд також бере до уваги доводи позивача про те, що позачергові загальні збори ЗАТ "Житомирські ласощі" 20.11.2011 були проведені за відсутності кворуму, оскільки в зборах не брала участь компанія "Дельта Кепітал СА", яка на момент проведення зборів володіла більш ніж 60 відсотками акцій ЗАТ "Житомирські ласощі", що підтверджується матеріалами справи", 2) способу захисту порушеного права та замінив у резолютивній частині постанови слова "скасувати" словами "зобов`язати реєстраційну службу Житомирського міського управління юстиції скасувати". 
13.          07.07.2016 Вищий адміністративний суд України ухвалою залишив без змін постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 03.03.2016. 
14.          Верховний Суд України ухвалою від 24.10.2016 заяву Банку про перегляд Верховним Судом України ухвали Вищого адміністративного суду України від 07.07.2016 повернув заявнику.
Справа №906/1783/15 (господарська юрисдикція) 
15.          15.01.2016 Господарський суд Житомирської області рішенням у справі №906/1783/15, залишеним без змін постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 11.02.2016 та постановою Вищого Господарського суду України від 04.04.2016, визнав недійсними рішення, прийняті позачерговими загальними зборами акціонерів ЗАТ "Житомирські ласощі" (код ЄДРПОУ 00382071), які оформлені протоколом від 20.11.2010 №31 (рішення про злиття з ТОВ "Будстайл ХХІ"). 
Справа №906/549/16 (господарська юрисдикція) 
16.          Господарський суд Житомирської області рішенням від 28.07.2016, залишеним без змін постановою Рівненського апеляційного господарського суду від 29.09.2016 та постановою Вищого господарського суду України від 06.02.2017, позов компанії "Дельта Кепітал С.А." до Департаменту та ЗАТ "Житомирські ласощі" задовольнив частково. Зобов`язав Департамент скасувати запис до ЄДР від 02.12.2010 про державну реєстрацію змін до установчих документів ЗАТ "Житомирські ласощі (зміна статутного або складеного капіталу, інші зміни, зміна складу або інформації про засновників). Визнав недійсними рішення, прийняті позачерговими загальними зборами акціонерів ЗАТ "Житомирські ласощі", які оформлені протоколом від 12.03.2011 №32 (рішення про припинення як юридичної особи). 
Розгляд заяви Банку про ухвалення додаткового рішення у справі №819/3419/15 (адміністративна юрисдикція) 
17.          04.08.2017 Банк звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду з заявою про ухвалення додаткового рішення у справі №819/3419/15. В обґрунтування заяви зазначив про необхідність ухвалення судом додаткового рішення у справі, яким необхідно призначити ліквідаційну комісію, голову ліквідаційної комісії ТДВ "ЖЛ" та встановити порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до ТДВ "ЖЛ". Також вказано, що винесення такого додаткового рішення зумовлено неможливістю Банку задовольнити свої вимоги як кредитора ТДВ "ЖЛ", а згідно норм цивільного законодавства такі повинні бути задоволенні боржником за рахунок його активів у разі його припинення.
18.          Окрім того, заявник посилався на вимоги статей 104, 110 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), які передбачають порядок припинення юридичної особи, в тому числі ліквідації юридичної особи за рішенням суду через допущення при її створенні порушень, які не можна усунути.
19.          Заявник звертав увагу на положення ст.105 ЦК, яка передбачає, що суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього   Кодексу   призначає комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється. Вважав, що з огляду на наявність у ТДВ "ЖЛ" прав та обов`язків, які останнє набуло за час своєї діяльності, такі повинні бути виконаними перед кредиторами в порядку, визначеному законодавством.
20.          Тернопільський окружний адміністративний суду ухвалою від 25.09.2017, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 25.01.2018, відмовив у задоволенні заяви Банку про винесення додаткового рішення у справі №819/3419/15.
21.          Верховний Суд постановою від 20.12.2020 касаційну скаргу Банку задовольнив частково. Ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 25.09.2017 та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 25.01.2018 у справі №819/3419/15 змінив в частині мотивів відмови в задоволенні заяви, а в іншій частині - залишив без змін.
22.          Суд зазначив, що якщо в судовому рішенні щодо припинення юридичної особи у зв`язку з її ліквідацією не призначена комісія з припинення (ліквідаційна комісія), то саме на державного реєстратора покладається обов`язок зазначити як голову комісії з припинення (ліквідаційної комісії) юридичної особи керівника органу управління або особу, яка має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності. Непризначення ліквідаційної комісії саме судом не свідчить про невирішення усіх позовних вимог. Невиконання державним реєстратором цього обов`язку є підставою для звернення до суду з відповідним позовом.
Короткий зміст позовних вимог
23.          В грудні 2015 року Банк звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту, у якому просив:
-          визнати протиправними дії державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, легалізації об`єднань громадян Житомирського міського управління юстиції Лоханчука В.А. щодо внесення 27.11.2015 записів та відомостей про них до ЄДР щодо ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТДВ "ЖЛ";
-          скасувати записи та відомості про них, внесені 27.11.2015 державним реєстратором відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, легалізації об`єднань громадян Житомирського міського управління юстиції Лоханчуком В.А. до ЄДР щодо ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТДВ "ЖЛ".
24.          Житомирський окружний адміністративний суд постановою від 23.08.2016 позов задовольнив частково; визнав протиправними дії державного реєстратора Лоханчука В.А. щодо внесення 27.11.2015 записів та відомостей про них до ЄДР   щодо ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТДВ "ЖЛ"; стягнув з Державного бюджету України на користь Банку судові витрати зі сплати судового збору; в решті вимог відмовив.
25.          Житомирський апеляційний адміністративний суд постановою від 20.12.2016 постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 23.08.2016 змінив в частині стягнення судового збору.
26.          Верховний Суд постановою від 24.06.2020 касаційну скаргу Банку задовольнив частково. Постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 23.08.2016 та постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 20.12.2016 по справі №806/5244/15 скасував. Провадження у справі за позовом Банку до Департаменту про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії закрив. Ухвалою від 25.08.2020 справу передав за встановленою юрисдикцією до Господарського суду Житомирської області. Суд вказав, що позивач оскаржує реєстраційні дії з метою захисту його майнових прав за зобов`язаннями, які випливають з кредитних відносин між Банком та ТДВ "ЖЛ", відтак спір має приватноправовий характер. 
27.          Господарський суд Житомирської області ухвалою від 22.12.2020 прийняв до розгляду заяву позивача від 20.10.2020 про зміну предмету позову; постановив вважати заявленим до розгляду спір про визнання протиправними та скасування наступних реєстраційних дій та записів про них, які внесені 27.11.2015 до ЄДР державним реєстратором відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, легалізації об`єднань громадян Житомирського міського управління юстиції Лоханчуком В.А.:
-          від 27.11.2015, номер запису 13059990023001658 "Скасування реєстраційної дії за судовим рішенням" - відносно ЗАТ "Житомирські ласощі" (код 00382071);
-          від 27.11.2015, номер запису 13059990024001658 "Скасування реєстраційної дії за судовим рішенням" - відносно ЗАТ "Житомирські ласощі" (код 00382071);
-          від 27.11.2015, номер запису 13053330025001658, Актуалізація реєстраційної дії, - відносно ЗАТ "Житомирські ласощі" (код 00382071);
-          від 27.11.2015, номер запису 13051070026001658 "Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах" - відносно ЗАТ "Житомирські ласощі" (код 00382071);
-          від 27.11.2015, номер запису 13059990024008407 "Скасування реєстраційної дії за судовим рішенням" - відносно ТДВ "ЖЛ" (код 37546647). 
28.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що державний реєстратор вніс записи та відомості про них до ЄДР щодо ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТДВ "ЖЛ" з порушенням законодавства України, що було чинним на момент їх здійснення; це призвело до порушення прав Банку, що виникли за зобов`язаннями, що випливають з кредитних правовідносин між Банком та ТДВ "ЖЛ", а також Договору банківського розрахунку від 07.06.2013 №16574 та Договору про розрахункове обслуговування в межах зарплатного проекту від 12.11.2013 №279/11-13.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 
29.          Господарський суд Житомирської області рішенням від 13.04.2021, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2021, у задоволенні позову відмовив.
30.          Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суди попередніх інстанцій виходили з того, що:
-          позовні вимоги про скасування реєстраційних дій відповідача не є належним способом захисту можливого порушеного права Банку як кредитора, оскільки рішення суду, що стало підставою для внесення відомостей до ЄДР, станом на час розгляду судом першої інстанції справи №806/5244/15 набрало законної сили;
-          станом на час розгляду даної справи суди визнали неправомірною та скасували державну реєстрацію ТДВ "ЖЛ", а тому задоволення позовних вимог у спосіб, який просить позивач, фактично має на меті скасування рішень суду у інших справах, що є неприпустимим;
-          щодо позовної вимоги про визнання протиправною та скасування актуалізації реєстраційної дії від 27.11.2015 №13053330025001658, якою ЗАТ "Житомирські ласощі" відновлено як юридичну особу, позивач не навів жодного належного обґрунтування її незаконності та не вказав, які саме права буде відновлено в результаті її скасування;
-          іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи 
31.          28.07.2021 Банк звернувся з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Житомирської області від 13.04.2021 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2021, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.
32.          Скаржник у касаційній скарзі як на підставу касаційного оскарження посилається на п.3 ч.2 ст.287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) та зазначає:
-          оскаржувані рішення не відповідають вимогам законності та обґрунтованості, ухвалені з порушенням норм процесуального права (ст.ст.2, 3, 74, 86, 236 ГПК) та з неправильним застосуванням (незастосуванням) норм матеріального права (ст.19 Конституції України, ст.ст.4, 19, 24, 29, 30, 31, 38 Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців"), а висновок щодо їх застосування у подібних правовідносинах відсутній;
-          в частині оскаржуваної реєстраційної дії №13059990024008407 суди неправомірно не застосували норми матеріального права, а саме, статей 104, 105, 110, 111 ЦК, ст.38 Закону "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" (якими врегульовано порядок припинення юридичної особи), що призвело до втрати ТДВ "ЖЛ" право- та дієздатності поза межами закону і всупереч встановленій процедурі припинення та ліквідації юридичної особи, а висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах відсутній;
-          у справі №819/3419/15 жодною з судових інстанцій не приймалося рішення про призначення/обрання Рогаля О.К. керівником/підписантом/представником ЗАТ "Житомирські ласощі"; державному реєстратору не було (і не могло бути) подано рішення уповноваженого органу ЗАТ "Житомирські ласощі", відповідно до якого Рогаля О.К. обрано/призначено керівником ЗАТ "Житомирські ласощі", оскільки він не мав жодного відношення до останнього до 23.11.2015 (не перебував у складі правління), що додатково свідчить про неправомірність реєстраційної дії №13051070026001658;
-          суди допустили порушення норм процесуального права (ст.75 ГПК), яке полягало у безпідставному посиланні на висновки та обставини, встановлені у судових справах №806/2612/15, №906/1783/15 як на преюдиціальні, що спричинило неправильне встановлення обставин, які мають значення для вирішення справи;
-          кожна з оскаржуваних реєстраційних дій та записів про них порушують права Банку як учасника цивільно-правових відносин, кредитора та іпотекодержателя за зобов`язаннями ТДВ "ЖЛ", оскільки виключення записів з ЄДР щодо ТДВ "ЖЛ" порушує права Банку, які, крім іншого, виникли за зобов`язаннями що випливають з кредитних правовідносин між Банком та ТДВ "ЖЛ", а також договору банківського рахунку № 16574 від 07.06.2013;
-          вчинення дій, що порушують права Банку як іпотекодержателя майна, не могло відбутися, якщо б оскаржувані реєстраційні дії не було вчинено, оскільки недопуск представників Банку до огляду предмета іпотеки, видання довіреностей/наказів Рогалем О.К. здійснюється на підставі оскаржуваних реєстраційних дій.
33.          07.10.2021 до Верховного Суду надійшов відзив ЗАТ "Житомирські ласощі" на касаційну скаргу, відповідно до якого заявник просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін. 
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
34.          Верховний Суд ухвалою від 16.09.2021 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Банку, розгляд касаційної скарги призначив на 13.10.2021. Ухвалою від 13.10.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 27.10.2021, ухвалою від 27.10.2021 оголошено перерву до 08.12.2021, а ухвалою від 08.12.2021 - до 22.12.2021. 
35.          22.12.2021 судове засідання не відбулося у зв`язку із перебуванням на лікарняному головуючого судді Кібенко О.Р., ухвалою від 10.01.2022 розгляд справи призначено на 19.01.2022.
36.          У судовому засіданні 19.01.2022 Верховний Суд  у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалив рішення про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду  на підставі ч.3 ст.302 ГПК
Підстави передачі справи на розгляд Великої Палати 
Щодо порушення порядку припинення ТДВ "ЖЛ" 
37.          У цій справі Банк як кредитор оскаржує скасування державної реєстрації ТДВ "ЖЛ" як юридичної особи та реєстраційні дії, якими було відновлено державну реєстрацію ЗАТ "Житомирські ласощі" як юридичної особи, внесено відомості про її керівника. 
38.          Чинне законодавство України щодо припинення юридичної особи передбачає захист як учасників юридичної особи, так і її кредиторів при проведенні реорганізації, зокрема у формі злиття. 
39.          Банк звернувся з позовом як кредитор, права якого були порушені у процесі припинення юридичної особи (ТДВ "ЖЛ"), яка на його думку була проведена з порушеннями приписів закону. 
40.          Суди в інших справах - №819/3419/15, №906/549/16, 906/1783/15 встановили незаконність створення ТДВ "ЖЛ" в процедурі реорганізації (злиття) двох юридичних осіб. 
41.          В результаті виконання судового рішення, ухваленого у справі №819/3419/15 державна реєстрація ТДВ "ЖЛ" як юридичної особи - правонаступника була скасована (як реєстраційна дія та запис) і в реєстрі були відновлені дві юридичні особи - правопопередники (ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ").
42.          По суті відбулася так звана "зворотна реорганізація" у формі поділу  - юридична особа, яка була утворена внаслідок злиття (ТДВ "ЖЛ") була розділена на дві юридичні особи, але не нові, а ті, які існували до злиття -  ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ" (записи щодо яких було відновлено у ЄДР).  Як стверджує скаржник, питання переходу прав та обов`язків ТДВ "ЖЛ" до ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ" при цьому вирішене не було.  
43.          Скаржник вважає, що така юридична особа, яка незаконно була створена шляхом злиття (тобто ТДВ "ЖЛ"), має бути ліквідована через допущені при її створенні порушення, які неможливо усунути, відповідно до приписів п.2 ч.3 ст.110 ЦК.
44.          Втім, колегія суддів вважає, що такий спосіб захисту захищатиме інтереси кредитора, але не буде ефективним способом захисту прав та законних інтересів учасників такої юридичної особи. 
45.          Вирішуючи спір, пов`язаний з питаннями припинення юридичної особи за позовом кредитора, суд має враховувати баланс інтересів і учасників - власників корпоративних прав, і кредиторів. 
46.          Інакше, учасник, корпоративні права якого порушені незаконною реорганізацією, звернувшись до суду, замість захисту своїх корпоративних прав отримує судове рішення про ліквідацію юридичної особи, суб`єкта господарювання, що не можна вважати ефективним способом захисту та відновлення його порушених прав (прав власності та корпоративних прав). 
47.          Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29.06.2021 у справі №916/964/19 дійсно вказала про неналежність такого способу захисту як  скасування державної реєстрації юридичної особи. Згідно з частинами 1 та 2 ст.104 ЦК юридична особа припиняється лише шляхом реорганізації або ліквідації. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що скасування державної реєстрації юридичної особи (реєстраційного запису) за рішенням суду не може вважатися її ліквідацією як юридичної особи, яка відбувається в порядку, передбаченому ЦК. Процедура ліквідації юридичної особи також передбачає низку обов`язкових дій: погашення існуючої кредиторської заборгованості, відчуження активів, звільнення працівників, передання документів до архіву тощо. Лише після вчинення цих дій і подання державному реєстратору відповідних документів у реєстр вноситься запис про припинення юридичної особи, а не запис про скасування її державної реєстрації.
48.          Водночас у цій постанові йшлося про скасування державної реєстрації юридичної особи, яка не була створення шляхом злиття.  І  після скасування реєстраційної дії в ЄДР не відновилися юридичні особи - правопопередники.
49.          Законодавством України не передбачений механізм відновлення правового статусу юридичних осіб, що були припинені внаслідок реорганізації, яка у подальшому була визнана недійсною.
50.          Визнання реорганізації недійсною порушує один із основних принципів господарського правопорядку - стабільність господарських відносин. Реорганізація не є звичайним правочином, це низка юридичних дій, що мають правові наслідки для цілої групи осіб (юридичних осіб - учасників реорганізації, їх кредиторів та учасників). Якщо між реорганізацією та її скасуванням (визнанням недійсними відповідних рішень) проходить значний проміжок часу, то відновити правовий стан усіх зазначених осіб до того стану, який існував до початку реорганізації, абсолютно неможливо. 
51.          Верховний Суд звертає увагу, що з моменту відновлення статусу ЗАТ "Житомирські ласощі" як юридичної особи внаслідок виконання державним реєстратором  рішення суду у справі № 819/3419/15 пройшло вже більше 7 років (реєстраційні дії були вчинені 27.11.2015). 
52.          Більше того, задоволення позовних вимог Банку як кредитора у цій справі призведе до скасування запису щодо реєстрації ЗАТ "Житомирські ласощі" як юридичної особи. Тобто вимоги банку як кредитора по суті спрямовані на примусове припинення як ТДВ "ЖЛ", так і ЗАТ "Житомирські ласощі", що є неприпустимим і суперечить вимогам ст.110 ЦК про те, що вимагати ліквідації юридичної особи через порушення, допущені при іі створенні, можуть лише учасники такої юридичної особи чи уповноважений державний орган. Кредитори такого права не мають.
53.          Україна взяла на себе зобов`язання наближення свого корпоративного законодавства до права ЄС. Додатком XXXIV до глави 13 "Законодавство про заснування та діяльність компаній, корпоративне управління, бухгалтерський облік та аудит" розділу V "Економічне і галузеве співробітництво" Угоди передбачено, що Україна зобов`язується поступово наблизити своє законодавство до законодавства Європейського Союзу про заснування та діяльність компаній, корпоративне управління, бухгалтерський облік та аудит у встановлені додатком терміни. У цьому додатку наведено й Директиву про поглинання. Відповідно до графіка, зазначеного у додатку,  положення цієї Директиви повинні бути впроваджені протягом 4 років з дати набрання чинності цією Угодою. Таким чином, Україна відповідно до міжнародного договору взяла на себе зобов`язання з упровадження у своє законодавство положень Директиви про поглинання у строки, визначені в додатку XXXIV до Угоди.
54.          Згідно з ч.3 ст.249 Договору про заснування Європейської Спільноти директива є обов`язковою для кожної держави-члена, якій вона адресована, стосовно визначеного в ній результату, однак залишає державам вибір форми та засобів його досягнення. Директива покладає на держави-члени обов`язок видавати правові акти для досягнення результату, зазначеного в директиві (імплементувати директиву у внутрішнє законодавство). Отже, директиви не є актами, які безпосередньо регулюють відповідні відносини у державах-членах, таке регулювання запроваджується внаслідок імплементації директив у внутрішні правопорядки. Проте обов`язок України з імплементації Директиви про поглинання випливає не з Договору про заснування Європейської Спільноти, не з членства України в Європейському Союзі, а з ратифікованої Законом від 16.09.2014 №1678-VII Угоди, яка встановлює певні міжнародні зобов`язання України.
55.          Питання визнання реорганізації недійсною врегульовані Директивою 2017/1132 Європейського парламенту та Ради Європи від 14.06.2017 про окремі питання корпоративного права Directive (EU) 2017/1132 Of The European Parliament And Of The Council of 14 June 2017 relating to certain aspects of company law (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017L1132&rid=4) (далі - Директива). 
56.          Верховний Суд звертає увагу на застосування директивою ЄС з питань корпоративного права іншого підходу, аніж ліквідація юридичної особи, створеної в процедурі припинення. Так, ст.108 Директиви містить таке регулювання:
-          реорганізація може бути визнана недійсною лише за рішенням суду;
-          злиття (приєднання), яке відбулося відповідно до ст.103 Директиви, може бути визнано недійсним, якщо не було здійснено контролю органом судової або виконавчої влади за його законністю  або якщо його умови не були викладені і завірені у передбаченій законом формі; якщо рішення загальних зборів про злиття є недійсним або може бути визнано таким відповідно до національного закону;
-          судовий процес визнання злиття недійсним може бути розпочато не пізніш як через шість місяців після того, як воно набуло чинності (реалізувалася) щодо особи, яка заявляє про недійсність (тобто вплинуло на її права), або якщо ситуація виправлена;
-          якщо порушення, які є підставою для визнання злиття недійсним, можуть бути виправлені, суд має надати товариствам, які брати участь у злитті,   певний строк для здійснення необхідних дій;
-          судове рішення про визнання злиття недійсним повинно бути опубліковане у порядку, визначеному ст.16 Директиви; і якщо національне право дозволяє оскаржувати такі рішення, то скарга може бути подана у строк, що не перевищує шести місяців з дати публікації судового рішення;
-          визнання злиття недійсним не є підставою для визнання недійсними зобов`язань, що виникли у товариства-правонаступника у період між здійсненням злиття (приєднання) та визнанням його недійсним; 
-          при цьому всі товариства, що брали участь у злитті, несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями, що виникли за вказаний період. 
57.          Таким чином, Директива ЄС передбачає можливість "відновлення" як юридичних осіб  товариств - правонаступників, але якщо у з моменту проведення реорганізації минуло не більше шести місяців. 
58.          Законодавство багатьох європейських країн взагалі не передбачає можливості визнання юридичної особи, створеної в процедурі реорганізації недійсною, скасування чи анулювання  її державної реєстрації. 
59.          Водночас Верховний Суд у постанові від 09.12.2020 у справі №819/3419/15 зробив висновок, що постанова Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.11.2015, яка була змінена постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 03.03.2016, є судовим рішенням щодо припинення юридичної особи шляхом ліквідації. 
60.          Зокрема, у постанові від 09.12.2020 у зазначеній справі Верховний Суд виснував: 
"28. Ключовим правовим питанням у справі є необхідність призначення судом комісії з припинення юридичної особи у разі скасування судом запису про її створення у Єдиному державному реєстрі.
29. Спірні відносини регулюються Цивільним кодексом України та Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" (далі - Закон).
30.Відповідно до ст. 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
31. Згідно із ст. 110 ЦК України (в редакції, яка діяла на момент винесення постанови) юридична особа ліквідується:
-          за рішенням її учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, в тому числі у зв`язку із закінченням строку, на який було створено юридичну особу, досягненням мети, для якої її створено, а також в інших випадках, передбачених установчими документами;
-          за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, за позовом учасника юридичної особи або відповідного органу державної влади;
-          за рішенням суду про ліквідацію юридичної особи в інших випадках, встановлених законом, - за позовом відповідного органу державної влади.
32.Відповідно до вимог ст. 38 цього Закону (в редакції статті, яка діяла на момент винесення постанови) підставами для постановлення судового рішення щодо припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи, зокрема, є визнання судом недійсною державної реєстрації юридичної особи через допущені при її створенні порушення, які не можна усунути, а також в інших випадках, встановлених законом.
33. Звертаючись до суду, Грущак Н.І. захищала свої права саме як учасник ЗАТ "Житомирські ласощі". Те, що вона не була учасником ТДВ "ЖЛ", створеного як правонаступника ЗАТ "Житомирські ласощі", не змінює суті її позову як такого, що спрямоване на захист корпоративних прав. Тому Суд не погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції про те, що провадження у справі № 819/3419/15 було відкрито не за позовом учасника ТДВ "ЖЛ".
34.Враховуючи вищевикладене та підстави винесення судами рішень про скасування реєстраційних дій, Суд вважає, що   постанова Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.11.2015, яка була змінена постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 03.03.2016 у справі № 819/3419/15, є судовим рішенням щодо припинення юридичної особи (відповідно до п. 2 ст. 38 Закону), та до нього мають застосовуватися положення статті 38 Закону.
35. Виконання рішення суду про скасування запису про державну реєстрацію державної реєстрації Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ", утвореного внаслідок злиття ЗАТ "Житомирські ласощі" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Будстайл-ХХІ", призводить до припинення Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ" як юридичної особи.
36. Якщо має місце припинення юридичної особи, необхідним є призначення комісії з припинення (ліквідаційної комісії), яка повинна врегулювати усі претензії кредиторів. Відсутність такої комісії призводить до правової невизначеності щодо зобов`язань, які виникли за участю ТзДВ "ЖЛ" за час її існування, адже не відомо кому їх заявляти та хто саме відповідає за їх врегулювання. Такий стан очевидно не узгоджується з потребами цивільного обороту та гарантіями захисту учасників цивільних правовідносин, насамперед кредиторів.
61.          Колегія суддів вважає за необхідне відступити від зазначеної правової позиції. 
62.          Задоволення вимог кредитора у цій справі призведе до фактичного перегляду Верховним Судом остаточних рішень у справах №819/3419/15, №906/549/16, №906/1783/15, які були ухвалені у 2016-2017 роках. 
63.          Це призведе до порушення  не тільки балансу між захистом інтересів кредитора і учасників юридичної особи, що вже було зазначено, але й до порушення принципів правової визначеності res judicata. В основі принципу правової визначеності, як одного з істотних елементів принципу верховенства права, лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. "вирішена справа"), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Отже, забезпечення принципу res judicata є однією з найважливіших засад гарантування державою реалізації права людини на справедливий суд.
64.          Принцип правової визначеності серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів (п.61 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Брумареску проти Румунії" від 28.10.1999 (заява №28342/95). Базове тлумачення принципу res judicata вміщено в рішеннях ЄСПЛ від 03.12.2003 у справі "Рябих проти Росії" (заява №52854/99), від 09.11.2004 у справі "Науменко проти України" (заява №41984/98), від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії" (заява №69529/01), від 19.02.2009 у справі "Христов проти України" (заява №24465/04), від 03.04.2008 у справі "Понамарьов проти України" (заява №3236/03), в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності.
65.          Поняття "перегляд" охоплює не лише перегляд рішення суду нижчої інстанції судом вищої інстанції в межах однієї справи чи перегляд рішення за нововиявленими обставинами. У рішенні ЄСПЛ у справі "ЦЕНТР "УКРАСА" проти України" від 25.11.2021 (заява №2836/10) ЄСПЛ дійшов висновку, що судові рішення у провадженні №15/140 фактично нівелювали результати провадження №12/254, що  остаточне рішення юридичної сили і призвело до порушення принципу юридичної визначеності (констатував порушення п.1 ст.6 Конвенції).
66.          Вважаємо, що з урахуванням викладеного до спірних відносин за аналогією мають бути застосовані положення щодо захисту прав кредиторів при поділі юридичних осіб  передбачені частинами  5, 6 ст.107 ЦК. 
67.          Так, відповідно до ч.5 ст.107 ЦК, юридична особа - правонаступник, що утворилася внаслідок поділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями юридичної особи, що припинилася, які згідно з розподільчим балансом перейшли до іншої юридичної особи - правонаступника. Якщо юридичних осіб - правонаступників, що утворилися внаслідок поділу, більше двох, таку субсидіарну відповідальність вони несуть солідарно.
68.          Згідно з ч.6 ст.107 ЦК якщо правонаступниками юридичної особи є декілька юридичних осіб і точно визначити правонаступника щодо конкретних обов`язків юридичної особи, що припинилася, неможливо, юридичні особи - правонаступники несуть солідарну відповідальність перед кредиторами юридичної особи, що припинилася. Учасники (засновники) припиненої юридичної особи, які відповідно до закону або установчих документів відповідали за її зобов`язаннями, відповідають за зобов`язаннями правонаступників, що виникли до моменту припинення юридичної особи, у такому самому обсязі, якщо більший обсяг відповідальності учасників (засновників) за зобов`язаннями правонаступників не встановлено законом або їх установчими документами.
69.           Таким чином, всі юридичні особи, які виникли внаслідок припинення ТДВ "ЖЛ" (скасування його державної реєстрації), а саме ЗАТ "Житомирські ласощі" та ТОВ "Будстайл ХХІ", мають вважатися солідарними боржниками за всіма зобов`язаннями перед кредиторами фактично припиненого шляхом розділу ТДВ "ЖЛ", зокрема перед Банком. 
70.          Цей підхід відповідатиме принципу верховенства права, правової визначеності та res judicata, що є особливо необхідним у такій складній ситуації, спори щодо якої тривають вже більше 10 років як в Україні, так і за кордоном. 
71.          Водночас для застосування відповідного підходу необхідно відступити від правової позиції, викладеної колегією суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 09.12.2020 у справі №819/3419/15. 
Керуючись статтями 234, 235, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
Справу №806/5244/15 за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі Філії АТ "Укрексімбанк" в м. Житомирі до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю "ЖЛ" та Закритого акціонерного товариства "Житомирські ласощі", про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії передати на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає
Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                    Л. Стратієнко