П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_______________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

30 березня 2022 р.	м.Одеса	Справа № 420/20110/21	
Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А.
          
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді – Зуєвої Л.Є.,
суддів: Коваля М.П., Кравченка К.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу  Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС" до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними рішень та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області та  просило  визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової ДПС накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку;  зобов`язати комісію Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладноп/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
В обґрунтування позову зазначалось, що оскаржувані рішення вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку не містять розшифровки, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» до переліку ризикових платників податку, а у полі «податкова інформація (яка заповнюється у разі відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» відповідачем зазначено «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості», тобто, взагалі не зазначено конкретної податкової інформації у відношені Позивача, а лише зазначено про те, що «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості» та не зазначено, яке зазначена податкова інформація має доказове значення, оскільки, позивачу ця інформація не надсилалась та зміст її не відомий.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021  року, ухваленим в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Миколаєві, позов задоволено. Також, стягнуто за рахунок бюджетний асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС»  витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000 гривень.
Не погоджуючись з таким рішенням, Головне управління ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Доводами апеляційної скарги зазначено, що за результатами моніторингу реєстрації ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2021 року встановлені операції з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковостi.
Також апелянт звертає увагу на важливість дотримання платниками принципу «належної обачності» та нести вiдповiдальнiсть за переддоговірну перевірку свого контрагента. Належна податкова обачність при виборі платниками податків контрагентів - це законна передумова отримання податкової вигоди. З цього правила випливає, що сумлінним платникам податку необхідно подбати про підготовку доказової бази, яка б підтверджувала прояв належної обачності, якщо податковий орган під час перевірки доведе, що платник податку діяв без належної обачності й обережності.
Враховуючи вищевикладене, апелянт вважає, що винесені рішення щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податків стосовно                     ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» винесені вiдповiдно до діючого законодавства.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що доводи, викладені в апеляційній скарзі є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Крім того, позивач вказує, що відсутність конкретизації з боку Комісії не тільки позбавляє права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження вказаних рішень, але і свідчить про недотримання комісією та ГУ ДПС в Одеській області як суб`єктами владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб встановлений законодавством. З огляду на зазначене позивач робить висновок про не доведення відповідачем правомірності оскаржуваних рішень, у зв`язку з чим просить рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю;                2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів  дійшла наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» код ЄДРПОУ 40877796 зареєстроване як юридична особа у встановленому законом порядку                  06.10.2016 року, перебуває на обліку як платник податків з 06.10.2016 року.
Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами економічної діяльності                                         ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» за КВЕД є: 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику (основний); 43.21 Електромонтажні роботи; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 42.21 Будівництво трубопроводів; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій.
Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.08.2021 року № 38608, яким, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019 року, встановлено відповідність ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості).
Позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 24.09.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт.
На зазначене повідомлення позивач отримав Рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.09.2021 року №48741, яким зазначеною Комісією розглянуто подане повідомлення позивача №1 від 24.09.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».
Не погодившись із зазначеним рішенням відповідача позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 12.10.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт. 
На зазначене повідомлення позивач отримав рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.10.2021 року №50449, яким зазначеною Комісією розглянуто подане повідомлення позивача №1 від 12.10.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».
Не погоджуючись з зазначеними рішеннями позивач звернувся 25.10.2021 року до суду з даним позовом.
Судом першої інстанції вставновлено, що з метою з`ясування причин та підстав прийняття рішеннь про відповідність Позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, представником позивача був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 25.10.2021 року, на який отримано лист ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13, яким було відмовлено у наданні будь-якої інформації щодо прийняття оскаржених позивачем рішень, оскільки, зазначена інформація є інформацією з обмеженим доступом.
Також, у додатках до листа ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13 був наданий витяг з протоколу засідання Комісії від               12.08.2021 року на 1-му арк, в якому у графі «Підстави для внесення» зазначено «Запропоновано для внесення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області, по якому виявлені ризикові операції».
Для з`ясування переліку виявлених ризикових операцій ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з Контрагентами, із зазначенням, номеру, дати податкової накладної та назви Контрагента, був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 10.11.2021 року, на який був отриманий лист ГУ ДПС в Одеській області від 16.11.2021 року за №30071/6/15-32-18-02-13, зі змісту якого стало відомо, що  інформація, яка запитувалася ,   є інформацією з обмеженим доступом щодо третіх осіб та ГУ ДПС в Одеській області не має законних підстав щодо її надання.
Позивач вважає рішення про його відповідність критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що підлягають скасуванню, і, як результат належного захисту порушених прав – виключення позивача з переліку ризиковості платників податку, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано контрагентів-покупців з ознаками ризиковості, конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. 
Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року N 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок N 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 5 Порядку N 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку N 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку N 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 25 Порядку N 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку N 1165).
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. (абз. 8 пункту 40 Порядку 1165)
Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку N 1165).
У додатку 4 до Порядку N 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку
Таким чином судовою колегіє встановлено, що   відповідно до обставин справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській  області  про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника  від 26.01.2021р. №5413.
З 1 лютого 2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зокрема цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо.
Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку N 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку N 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Тобто, порядок N 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.
Колегією суддів встановлено, що  Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.08.2021 року № 38608, яким, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019 року, встановлено відповідність ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості).
Позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 24.09.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт.
На зазначене повідомлення позивач отримав Рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.09.2021 року №48741, яким зазначеною Комісією розглянуто подане повідомлення позивача №1 від 24.09.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».
Не погодившись із зазначеним ршенням відповідача , позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 12.10.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт. 
На зазначене повідомлення позивач отримав рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.10.2021 року №50449, яким зазначеною Комісією розглянуто подане Повідомлення Позивача №1 від 12.10.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».
Слід зазначити, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).
При вирішенні спорів такої категорії суди,  з огляду на правове регулювання характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Суд першої інстанції, дійшов правильного висновку про те, що рішення прийнято з порушенням норм чинного законодавства, а тому є протиправним.
Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:
- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності
- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Разом з тим,  за результатами моніторингу реєстрації ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2021 року встановлені операції з придбання позивачем товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості: ТОВ «ПОЛІМЕРНА ГРУПА «ТЕРПОЛІМЕРГАЗ» - внесено до переліку ризикових 16.06.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 26761,2 т. грн. (номенклатура придбання: санітарно технічне обладнання.) ТОВ «ПІСОКМАРКЕТ» - внесено до переліку ризикових 28.08.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 4301,1 т. грн. (номенклатура придбання: санітарно технічне обладнання.) ТОВ «ТК-КОМПЛЕКТ» - внесено до переліку ризикових 13.07.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 714,9 т. грн. (номенклатура придбання: Зварювальний апарат; Апарат стиковий зварювальний; Гідрант пожежний; Шайба; Труба; Муфта; Гайка; Врізний хомут; Відвід; Бортова втулка;) Серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлена реалізація: ТОВ «ПІДПРИЄМСТВО «АЛЬЯНС» - внесено до переліку ризикових 02.04.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 1487,5 т. грн. (номенклатура постачання: наружні мережі об`єднаного хоз-побутового та протипожежного водопроводу.) ТОВ «ПІСОКМАРКЕТ» - внесено до переліку ризикових 28.08.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 431,6 т. грн. (номенклатура постачання: послуги вантажного самоскида; Послуги вантажного MAN).
З огляду на спірні рішення колегія суддів  погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вони не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. У графі «податкова інформація» відповідач вказав, що позивач є учасником формування схемного ПДВ.
Однак, в оскаржуваних рішеннях відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано контрагентів-покупців з ознаками ризиковості, конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.
Аналогічну правову позицію про необхідність зазначати в рішенні суть та характер наявної податкової інформації, ідентифікацію конкретних господарських операцій, які відповідач вважає ризикованими та ПН, у яких вони були зафіксовані та, що стала підставою для прийняття такого рішення, висловив Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 року у справі № 640/11321/20.
В свою чергу, згідно п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст.ст. 72, 73 ПК України.
Відповідно до ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Підпунктом 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, і необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що позивача внесено до переліку ризикових платників податків відповідно до Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, які затверджені постановою КМУ від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».
Проте, жодного доказу, зокрема, але не тільки – службових записок, належним чином оформлених даних у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, первинних документів, тощо, до суду відповідачем не надано. 
Так апелянтом  надано до суду податкову інформацію за результатами проведеного моніторингу, зі змісту якої не вбачаються підстави віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.
Враховуючи недоведення податковим органом правомірності включення позивача до переліку ризикових платників податків, оскаржувані рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку є необґрунтованими та протиправними, а тому рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є обґрунтованим та скасуванню не підлягає. 
Щодо доводів апеляційної  скарги в частині розподілу витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів зазначає наступне.
Частинами 1 та 2 статті 16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (ч. 1 та п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України).
Статтею 134 КАС України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог ч. 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Аналіз вищенаведених положень процесуального законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат до суду першої інстанції були надані договір від  01.10.2021 року №77-038/21  між Товариством з обмеженою відповідальністю “ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС” та Адвокатським бюром Олександра Ковачова, додаткова угода №1 до договору від  01.10.2021 року №77-038/21, рахунок фактура №1 від 01.10.2021 р., згідно якої всього до сплати за надання адвокатських послуг                     15000 грн.,банківськи виписки по рахунку Бюро за 01.10.2021 р. та за 03.11.2021 р. та акт №1 про прийняття-передачі наданих послуг (а.с.201-205).  
Разом з тим, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені договором про надання правничої допомоги, актами приймання-передачі наданих послуг, платіжними документами про оплату таких послуг, розрахунками таких витрат тощо.
Таким чином, враховуючи характер виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також критерій розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи, її складності та складності виконаної адвокатом роботи, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необхідність зменшення розміру витрат на надання правничої допомоги.
Колегія суддів не приймає доводи апелянта щодо необґрунтованості стягнутої суми судових витрат, оскільки застосована судом сума у розмірі 8000 грн. є співмірною із складністю справи та виконаними адвокатом роботами, ціною позову та значенням справи для сторони.
Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної  скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення   суду першої інстанції  ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається. 
Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись  ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення  Одеського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021   року – залишити без змін.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя:                                                                                     Л.Є. Зуєва  

Суддя:                                                                                                        М.П. Коваль  

          Суддя:                                                                                                        К.В. Кравченко