ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2022 року	Львів	Справа № 500/4219/21 пров. № А/857/20502/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді                                                     Сеника Р.П.,  
суддів                                                                           Судової-Хомюк Н.М., Носа С.П.,
з участю секретаря судового засідання                    Лутчин А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 500/4219/21 за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства "Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня" до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,-

суддя в 1-й інстанції –Осташ А.В.,
час ухвалення рішення – 20.09.2021 року,
місце ухвалення рішення – м. Тернопіль,
дата складання повного тексту рішення – 27.09.2021 року,

В С Т А Н О В И В :

Комунальне некомерційне підприємство “Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня швидкої допомоги” (далі – позивач, підприємство) звернулось до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-17-013738-с від 05.07.2021.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем проведено моніторинг закупівлі №UA-2021-03-17-013738-с щодо капітального ремонту частини приміщень 2-го поверху корпусу А1 онкогематологічного відділення комунального некомерційного підприємства “Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня” по вул. Клінічна, 1а в м. Тернополі, результат якого наведений в оскаржуваному висновку.
Зокрема, відповідачем за результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимог Закону, установлено порушення вимог частини 4 статті 23, пунктів 1, 2 частини 1 статті 31, частини 1 статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі” №922-VІІІ від 25.12.2015 (далі – Закон №922-VІІІ), вимог пункту 3 Прядку №1082, частини 1 статті 884 Цивільного кодексу України. Позивач зазначає про відсутність таких порушень.
Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 500/4219/21 позовні вимоги задоволено.
Рішення суду першої інстанції оскаржив відповідач, подавши на нього апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права.
В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області було проведено моніторинг закупівлі UA-2021-03-17-013738-с, результати якого викладені у висновку від 05.07.2021. В свою чергу, за результатами проведеного моніторингу встановлено ряд порушень, які зазначені у вищевказаному висновку та безпідставно заперечуються Позивачем у поданій ним позовній заяві.
Зокрема, установлено, що:
- на порушення вимог ч. 4 ст. 23 Закону України “Про публічні закупівлі”, технічна специфікація Позивача в тендерній документації (пункти 58, 60, 61, 71, 81 локального кошторису 2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи Додатку № 4 тендерної документації) містить посилання на конкретну торгову марку та виробника з виразом “або еквівалент”, але без обґрунтування необхідності такого посилання;
- тендерна документація Позивача не містить вимоги щодо накладення електронного підпису посадовими особами учасників під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій, чим не враховано вимоги п. 3 Порядку №1082;
- на порушення вимог п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України “Про публічні закупівлі”, Позивач не відхилив тендерну пропозицію учасника ПП “НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ”, як таку, що не відповідала встановленим абз. 1 ч.3 ст. 22 Закону України “Про публічні закупівлі” вимогам до учасника відповідно до законодавства та не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації Позивача;
- Позивачем з ПП “НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ” укладено договір про закупівлю від 13.05.2021 року № 94, в якому відсутні умови, що гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить не менше десяти років від дня прийняття об`єкта замовником, що не відповідає нормам ч. 1 ст. 884 Цивільного кодексу України та п. 103 Постанови №668, та як наслідок не відповідає вимогам ч. 1 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Апелянт вказує, що ним повністю дотримано вимоги Порядку №552 та Закону України «Про публічні закупівлі».
Просить скасувати рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 500/4219/21 та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, а тому, суд апеляційної інстанції, відповідно до ч. 4 ст. 229, п.2 ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України, вважає можливим проведення розгляду справи за їхньої відсутності без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів приходить до переконання, що вона не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.309 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Задовольняючи позовні вимоги у справі, суд першої інстанції виходив з того, що об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, прийшов до переконання, що позовні вимоги підлягають до задоволення шляхом ухвалення рішення про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2021-03-17-013738-с від 05.07.2021.
Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що позивачем була оголошена закупівля: капітальний ремонт частини приміщень 2-го поверху корпусу А1 онкогематологічного відділення комунального некомерційного підприємства “Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня” по вул. Клінічна, 1а в м. Тернополі.
Участь в закупівлі приймали три учасники: ФОП ОСОБА_1 , остаточна пропозиція - 2286407,00 грн,  Товариство з обмеженою відповідальністю "Тернопільбуд", остаточна пропозиція - 2794320,00 грн, Приватне підприємство "НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ", остаточна пропозиція - 3320705,60 грн. Переможцем торгів було визнано - Приватне підприємство "НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ".
В подальшому, Відповідачем був проведений моніторинг вказаної закупівлі, за результатами якого сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-17-013738-с від 05.07.2021 (том 1, аркуш справи 147-152).
В оскаржуваному висновку зазначено: “За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону установлено, що на порушення вимог частини 4 статті 23 Закону, технічна специфікація Замовника в тендерній документації (пункти 58, 60, 61, 71, 81 локального кошторису 2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи Додаток № 2 тендерної документації) містить посилання на конкретну торгову марку та виробника з виразом “або еквівалент”, але без обґрунтування необхідності такого посилання.
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 Закону тендерна документація повинна містити, зокрема, інструкцію з підготовки тендерних пропозицій. При цьому, пунктом 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за №610/34893 (далі - Порядок № 1082), визначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється, зокрема, учасником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце учасника. Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Проте, за результатами моніторингу установлено, що тендерна документація Замовника не містить вимоги щодо накладення електронного підпису посадовими особами учасників під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій, чим не враховано вимоги пункту 3 Порядку № 1082.
Відповідно до пункту б розділу 3 тендерної документації, встановлено імперативну умову, що учасники процедури закупівлі, на підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним характеристикам до предмета закупівлі, наведених у технічному завданні, повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема, договірну ціну, яка повинна бути розрахована відповідно до Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 року №293 (далі - ДСТУ Б Д.1.1-1:2013). 
Відповідно до пункту 6.2.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, визначено, що ціна пропозиції підрядника формується на підставі вартості підрядних робіт, до складу якої включаються прямі, загально виробничі та інші витрати на будівництво об`єкту, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів. В той же час, згідно пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, чітко передбачено, що загально виробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 “Настанови щодо визначення загально виробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва”, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 року № 405 (далі - ДСТУ-НБ Д.1.1- 3:2013), виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів). 
При цьому, відповідно до пункту 4.3 ДСТУ-НБ Д.1.1-3:2013, визначено, що при визначені загально виробничих витрат (далі - ЗВВ) у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково-аналітичним методом кошти на: - заробітну плату працівників апарату управління відокремленими структурними підрозділами будівельної організації та лінійного персоналу, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримати на об`єкті замовлення (показник І блоку ЗВВ); - покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання (показник III блоку ЗВВ). 
Також, пунктом 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, визначено, що у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. 
Таким чином, від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) за статтями витрат договірної ціни у відповідності до вимог ДСТУ Б Д.1.1- 1:2013, до складу якої зокрема включаються ЗВВ, що розраховані з урахуванням показників І та III блоку ЗВВ, які визначені саме розрахунково-аналітичним методом виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів), та з наданням підтверджуючих розрахунків у відповідності до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, тобто з наданням у складі тендерної пропозиції учасників визначених розрахунково-аналітичним методом показників І та III блоку ЗВВ по об`єкту замовлення, на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. 
Однак, моніторингом установлено, що відповідно до наданих у пропозиції розрахунків 33В до локальних кошторисів (файл “ 32 Розрахунок 33В до локальних кошторисів”), ЗВВ складі тендерної пропозиції (договірної ціни) ПП “НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ” розраховані за усередненими показниками згідно додатку Б ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013, а не на підставі визначених розрахунково-аналітичним методом показників ЗВВ виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації підрядника, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013 та пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, та не відповідає умовам пункту 6 розділу 3 тендерної документації. 
Також, моніторингом установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ПП “НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ” відсутній розрахунок показників І та III блоку ЗВВ на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, а відтак не відповідає умовам пункту 6 розділу 3 тендерної документації. 
Отже, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ПП “НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ”, як таку, що не відповідала встановленим абзацом 1 частини 3 статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства та не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. 
Разом з тим, відповідно до вимог пункту 2 частини 1 статті 32 Закону встановлено імперативну умову, що Замовник відміняє тендер у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути. 
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності умов укладеного договору законодавству установлено, що Замовником з ПП “НАДРАТЕРНОПІЛЬ” укладено договір про закупівлю від 13.05.2021 року № 94, в якому відсутні умови, що гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить не менше десяти років від дня прийняття об`єкта замовником, що не відповідає нормам частини 1 статті 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 “Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві”, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі - Постанова № 668), та як наслідок не відповідає вимогам частини 1 статті 41 Закону".
Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу процедури закупівлі, позивач звернувся із даним позовом до суду.
З приводу спірних правовідносин колегія суддів зазначає наступне.
Приписами частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені  Законом України від 26.01.1993 № 2939-ХІІ  «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 1 якого передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі по тексту - орган державного фінансового контролю). Частиною 2 статті 2 даного закону передбачено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим  постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43  зокрема визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону України  «Про публічні закупівлі»  від 25.12.2015 №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Статтею 5 Закону України  «Про публічні закупівлі» визначено принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників. Так, закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до частин 1,6,7 статті 8 Закону України  Про публічні закупівлі, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Статтею 21 Закону України "Про публічні закупівлі"  в редакції з 19.04.2020. передбачено нові вимоги до оголошення про проведення відкритих торгів, зокрема, запроваджено вимогу до мови, якою повинна готуватися тендерна пропозиція.
Зокрема, частиною 2  ст.21 Закону України "Про публічні закупівлі"  зазначено, яку інформацію повинно містити оголошення про проведення відкритих торгів, серед іншого: п.9  розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).
Як вбачається з частини 21 тендерної документації “Проект договору про закупівлю” а саме: Додатки до договору, зазначені у п.15.1, проекту договору, замовником не надаються, оскільки вони складаються при укладанні договору з переможцем за результатами проведених торгів. Для забезпечення укладання договору та дотримання строків з переможцем торгів замовником поставлена вимога пункту 6 частини 25 тендерної документації.
Разом з тим, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що вимоги зазначена замовником в пункті 6 частини 25 тендерної документації відносяться до періоду укладення договору і не порушують пункт 3 частини 1 статті 5 принцип відкритості та прозорості оскільки дані документи є додатками до договору (договірної ціни), які в подальшому висвітлюються на прозоро разом з договором про закупівлю.
Відповідно до частини восьмої статті 12 Закону України “Про публічні закупівлі”, подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Щодо порушення вимог частини 4 статті 23 Закону України “Про публічні закупівлі”, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини 4 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз «або еквівалент». Положення частини 4 ст. 23 Закону України «Про публічні закупівлі» імперативно визначає, що виключно технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марки чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва.
Статтею 492 ЦК України визначено, що торговельною маркою може бути будь яке позначення або будь яка комбінація позначень, які придатні для вирізнення товарів (послуг), що виробляються (надаються) однією особою, від товарів (послуг), що виробляються (надаються) іншими особами. Такими позначеннями можуть бути, зокрема слова, літери, цифри, зображувальні елементи, комбінації кольорів.
Статтею 1 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» визначено, що торговельною маркою є позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від товарів і послуг інших осіб.
Пунктом 1.3 Правил складання і подання заявки на видачу свідоцтва України на знак для товарів і послуг, затверджених Наказом Держпатенту України № 116 від 28.07.1995, встановлено, що знак для товарів і послуг (надалі за текстом - знак) - це позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від однорідних товарів і послуг інших осіб.
Частиною 1 ст. 494 ЦК України визначено, що набуття права інтелектуальної власності на торговельну марку засвідчується свідоцтвом. Умови та порядок видачі свідоцтва встановлюються законом.
Позивач звертає увагу, що Додаток № 4 не є технічною специфікацією, а є «Технічним завданням», в якому міститься опис робіт та матеріалів для їх виконання.
З огляду на наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи, викладені у висновку про порушення Замовником вимог частини 4 статті 23 Закону України “Про публічні закупівлі” є такими, що не відповідають дійсності, а сама вимога є протиправною та такою, що виконанню не підлягає.
Щодо порушення вимог пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893, апеляційний суд зазначає наступне.
У розділі II Констатуючої частини Висновку, зокрема, на аркушах 2-3/6 зазначено наступне:
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 Закону тендерна документація повинна містити, зокрема, інструкцію з підготовки тендерних пропозицій. При цьому, пунктом 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893 (далі - Порядок № 1082), визначено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється, зокрема, учасником шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце учасника. Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Проте, за результатами моніторингу установлено, що тендерна документація Замовника не містить вимоги щодо накладення електронного підпису посадовими особами учасників під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій, чим не враховано вимоги пункту 3 Порядку № 1082.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет.
Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 № 166.
Відповідно до п. 2 Порядку № 166 адміністратор електронної системи закупівель (надалі за текстом - адміністратор) - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.
У свою чергу Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082, п. 1 якого визначено, що адміністратор електронної системи закупівель (надалі за текстом - адміністратор) - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу.
Відповідно до п. З Порядку № 1082 розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗС)/учасником/постачальником/органом оскарження/органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження/органів державного фінансового контролю.
Таким чином, слід дійти висновку, що відповідальними за належне функціонування електронної системи закупівель є саме адміністратор електронної системи закупівель та Уповноважений орган Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.
При цьому, слід враховувати, що Замовник при заповненні електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, позбавлений технічної можливості вносити інформацію, для якої не передбачено відповідної графи.
Окрім того, Позивач звертає увагу на наступне. Відповідно до ч.2 ст.22 Закону України "Про публічні закупівлі", у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1)          інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2)          один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3)          інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4)          інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5)          кількість товару та місце його поставки;
6)          місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7)          строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8)          проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9)          опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10)          перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції’;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Враховуючи наведене, як правильно зазначено судом першої інстанції, вимога щодо накладення електронного підпису посадовими особами учасників під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій не має імперативного характеру, а також не є обов`язковою складовою тендерної документації відповідно до ч.2 ст.22 Закону України “Про публічні закупівлі”.
З огляду на наведене, Замовник вправі встановити інші вимоги до тендерної документації, окрім тих, що зазначені в законі як обов`язкові, виключно за своєю диспозитивною необхідністю та доцільністю.
Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України “Про публічні закупівлі”, під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України “Про публічні закупівлі”, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, становленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.
Таким чином, відсутність накладеного електронного підпису посадовими особами учасників під час подання тендерних пропозицій не є окремою підставою для відхилення тендерної пропозиції.
Щодо порушення вимог пункту 4.3 ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013, пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1- 1:2013 та пунктів 1 та 2 частини 1 статті 31 Закону України “Про публічні закупівлі”, колегія суддів зазначає наступне.
У розділі II Констатуючої частини Висновку, зокрема, на аркушах 3-5/6 зазначено наступне:
"Відповідно до пункту б розділу З тендерної документації, встановлено імперативну умову, що учасники процедури закупівлі, на підтвердження відповідності тендерної пропозиції учасника технічніш, якісним, кількіснім характеристикам до предмета закупівлі, наведених у технічному завданні, повинні надати у складі тендерної пропозиції, зокрема, договірну ціну, яка повинна бути розрахована відповідно до Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлового комунального господарства України від 05.07.2013 року № 293 (далі - ДСТУ Б Д.1.1-1:2013). Відповідно до пункту 6.2.3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, визначено, що ціна пропозиції підрядника формується на підставі вартості підрядних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкту, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених пунктом 6.2.10 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів. В той же час, згідно пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, чітко передбачено, що загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанови щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 року № 405 (далі - ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013), виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів). При цьому, відповідно до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, визначено, що при визначені загально виробничих витрат (далі - ЗВВ) у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково- аналітичним методом кошти на: - заробітну плату працівників апарату управління відокремленими структурними підрозділами будівельної організації та лінійного персоналу. з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримати на об`єкті замовлення (показник І блоку ЗВВ'); - покриття решти статей ЗВВ. виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання (показник III блоку ЗВВ). Також, пунктом 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, визначено, що у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. Таким чином, від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання розрахунку ціни тендерної пропозиції (договірної ціни) за статтями витрат договірної ціни у відповідності до вимог ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, до складу якої зокрема включаються ЗВВ, що розраховані з урахуванням показників І та III блоку ЗВВ, які визначені саме розрахунково- аналітичним методом виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів), та з наданням підтверджуючих розрахунків у відповідності до пункту 4.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, тобто з наданням у складі тендерної пропозиції учасників визначених розрахунково-аналітичним методом показників І та III блоку ЗВВ по об`єкту замовлення, на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно- розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за актами приймання виконаних будівельних робіт. Однак, моніторингом установлено, що відповідно до наданих у пропозиції розрахунків 33В до локальних кошторисів (файл « 32 Розрахунок 33В до локальній кошторисів»), ЗВВ складі тендерної пропозиції (договірної ціни) ПП «НАДРАТЕРНОПІЛЬ» розраховані за усередненими показниками згідно додатку Б ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, а не на підставі визначених розрахунково - аналітичним методом показників ЗВВ виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації підрядника, що не відповідає вимогам пункту 4.3 ДСТУ-Н Б.Д 1.1-3:2013 та пункту 6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, та не відповідає умовам пункту 6 розділу 3 тендерної документації".
Як визначено п.3.15 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва" договірна ціна - це кошторис, яким визначається вартість робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі підряду; приблизний кошторис (динамічна договірна ціна) - договірна ціна, визначена як приблизний кошторис, що підлягає уточненню у разі змінення поточних цін на ресурси, що враховані у договірній ціні, а також з інших підстав, визначених умовами договору підряду; твердий кошторис (тверда договірна ціна) - договірна ціна, визначена як твердий кошторис, що може коригуватися лише в окремих випадках за згодою сторін у порядку, визначеному договором підряду.
Відповідно до п.6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3, виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації- підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів).
Відповідно до п. 4.3.1 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 «Настанова щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва» при визначенні загальновиробничі витрати у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково - аналітичним методом кошти на:
-          заробітну плату працівників, зазначених у А. 1.1 додатку А, з урахуванням структурного склад}" організації та рівня заробітної плати, що планується отримувати на об`єкті замовлення;
-          покриття решти статей загальновиробничих витрат, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання.
Відповідно п. 4.3.3 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за Актами приймання виконаних будівельних робіт.
Відповідно п.4.3.5 ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013 показники для обчислення загальновиробничих витрат, розраховані у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів, договірної ціни на підставі обґрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітний період, погоджуються із замовником і використовуються при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.
Як встановлено висновком, учасником було надано розрахунки загальновиробничих витрат та адміністративних витрат по підприємству за попередній звітній період, з яких вбачається, що загальновиробничі витрати розраховані відповідно до середних показників додатка Б ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, що чинним законодавством не встановлені заборони для застосування методів розрахунку, відповідно до поданого договору будівельного підряду та додатку №1, а отже договірна ціна визначена згідно з ДСТУ Б Д.1.1-1:2013, що у своїй сукупності не суперечить умовам вищевказаного договору.
Тому, доводи, викладені у висновку, про порушення Замовником вимог п.4.3 ДСТУ-Н Б. Д. 1.1-3:2013 та п. 6.2.6 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 - є такими, що не відповідають дійсності, а сама вимога є протиправною та такою, що виконанню не підлягає.
Щодо порушення вимог частини 1 статті 884 Цивільного кодексу України, пункту 103 “Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві”, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 та частини 1 статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, апеляційний суд зазначає наступне.
У розділі II Констатуючої частини Висновку, зокрема, на аркуші 5/6 зазначено наступне:
"За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності умов укладеного договору законодавству установлено, що Замовником з ПП «НАДРАТЕРНОПІЛЬ» укладено договір про закупівлю від 13.05.2021 року № 94, в якому відсутні умови, що гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить не менше десяти років від дня прийняття об`єкта замовником, що не відповідає нормам частини 1 статті 884 Цивільного кодексу України та пункту 103 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі - Постанова № 668), та як наслідок не відповідає вимогам частини 1 статті 41 Закону".
Так, в укладеному договорі міститься розділ VIII із назвою “Гарантійні строки”.
У п.8.1. розділу VIII Договору, наявна умова, що гарантійний строк експлуатації об`єкта будівництва становить не менше десяти років від дня прийняття об`єкта замовником.
Однак, у вказаному пункті присутня орфографічна описка, зокрема, зазначено “10 днів”, замість “10 років”.
Для виправлення допущеної орфографічної описки сформовано Протокол тендерного комітету про виправлення орфографічної описки. Підрядник своїм підписом та печаткою на вказаному протоколі підтвердив факт допущення орфографічної описки в договорі.
Крім того, нормами чинного законодавства не визначено механізму виправлення орфографічних помилок у таких випадках, але й не заборонено. Саме тому, виправлення орфографічної описки зафіксоване у протоколі тендерного комітету.
Відтак, зміст договору про закупівлю від 13.05.2021 № 94 відповідає вимогам чинного законодавства України.
Тому, доводи, викладені у висновку, про порушення Замовником вимог ч.1 ст. 884 ЦК України, ч. 1 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, п. 103 “Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві”, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 - є такими, що не відповідають дійсності, а сама вимога є протиправною та такою, що виконанню не підлягає.
Також судом першої інстанції вірно зазначено, що ні Закон України Про публічні закупівлі, ні Закон України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні не визначає повноваження відповідача зобов`язувати за результатом здійсненого моніторингу закупівлі її замовника вчиняти дії по припиненню зобов`язань за договором на закупівлю, та такі повноваження не передбачені статтями 2, 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, на які здійснено посилання у 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку.
Окрім цього, як вірно зазначено судом першої інстанції, статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
Разом з тим, відповідно до чт.525 Цивільного кодексу України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що розірвання укладеного із переможцем процедури можливе лише за взаємною згодою сторін, та у відповідача у спірному випадку відсутні повноваження щодо зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема розірвати укладений договір.
Також колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що договір про закупівлю послуг між позивачем та Приватним підприємством "НАДРА-ТЕРНОПІЛЬ". укладено 13.05.2021, а висновок про результати моніторингу- 05.07.2021 року, тобто після укладення договору, який на даний час виконується двома сторонами.
З огляду на викладене вище, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вжив усіх заходів для всебічного і повного дослідження обставин справи та ухвалив законне й обґрунтоване рішення.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги належним чином обґрунтовані, підтверджені наявними матеріалами справи та підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.
Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.
З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Керуючись ст. 229, 308, 310, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення.
Рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 500/4219/21  залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Р. П. Сеник 	
судді	 	С. П. Нос 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк  	
Повне судове рішення складено 26.01.2022 року