П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/6459/21	
Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К.С.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді –	Кравченка К.В.,	
судді –	Джабурія О.В.,	
судді –	Вербицької Н.В.,	

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 липня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:
В квітні 2021 року ОСОБА_1 (надалі – позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (надалі - відповідач), в якому просив:
- визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Одеській області з відмови ОСОБА_1 листом №5131-4684/Д-02/8-1500/21 від 02.04.2021 року, у проведенні перерахунку пенсії з 05.03.2019 року та з 01.02.2020 року з врахуванням нових розмірів грошового забезпечення, що зазначені в оновлених довідках Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 19.02.2021 року про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року;
- зобов`язати ГУ ПФУ в Одеській області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 05.03.2019 року та з 01.02.2020 року з врахуванням нових розмірів грошового забезпечення, що зазначені в оновлених довідках Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про розмір грошового забезпечення від 19.02.2021 року станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року, без обмеження її максимального розміру та зі сплатою суми недоотриманого пенсійного забезпечення, що утворилась внаслідок проведеного перерахунку за період з 01.04.2019 року та з 01.02.2020 року по день фактичного проведення перерахунку.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що Одеським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на виконання рішення суду від 23.12.2020 року у справі №420/10875/20 виготовлені та направлені до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області нові довідки ОСОБА_1 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року для перерахунку пенсії, однак Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області протиправно відмовило позивачу в перерахунку пенсії
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 19.07.2021 року позов задоволено частково.
Визнано протиправними дії ГУ ПФУ в Одеській області з відмови ОСОБА_1 , листом №5131-4684/Д-02/8-1500/21 від 02.04.2021 року, у проведенні перерахунку пенсії з 05.03.2019 року та з 01.02.2020 року з врахуванням нових розмірів грошового забезпечення ОСОБА_1 , що зазначені в оновлених довідках Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 19.02.2021 року про розмір мого грошового забезпечення, станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року.
Зобов`язано ГУ ПФУв Одеській області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 05.03.2019 року та з 01.02.2020 року з врахуванням нових розмірів грошового забезпечення, що зазначені в оновлених довідках Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 19.02.2021 року, станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року, та зі сплатою ОСОБА_1 суми недоотриманого пенсійного забезпечення, що утворилася унаслідок проведеного перерахунку, за період з 01.04.2019 року та з 01.02.2020 року по день фактичного проведення перерахунку.
В решті позову відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 є пенсіонером Міністерства оборони України та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» (надалі - Закон №2262-XII).
На виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 року у справі №420/10875/20 Одеським обласним територіальним центром комплектування та соціальної політики 19.02.2021 року на ім`я ОСОБА_1 видано довідки від 19.02.2021 року №ЮО92505 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року та 01.02.2020 року.
Як вбачається зі змісту резолютивної частини рішення у справі №420/10875/20 суд зобов`язав Одеський обласний територіальний центр комплектування та соціальної політики надати довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 року із зазначенням всіх додаткових видів грошового забезпечення, які враховувались при обчисленні пенсії ОСОБА_1 станом на 31.12.2017 року, та станом на 01.02.2020 року із зазначенням нового розміру посадового окладу, та окладу за військовим званням, розрахованого відповідно до п.4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року №704, в редакції від 30.08.2017 року, для проведення перерахунку пенсії, яка, в свою чергу, передбачала розрахунок військовослужбовцям посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
З надісланої до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідки від 19.02.2021 року №ЮО92505 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019 року вбачається, що для перерахунку пенсії позивача має бути застосовано грошове забезпечення виходячи з наступних його складових та розмірів: посадовий оклад – 5500,00 грн., оклад за військове звання – 1410,00 грн., відсоткова надбавка за вислугу років (50%) – 3455,00 грн., надбавка за виконання особливо важливих завдань (65%) - 6737,25 грн., надбавка за таємність (60%) – 3300,00 грн., надбавка за шифрувальну роботу (10%) 550,00 грн., премія (35%) – 1925,00 грн..
З надісланої до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області довідки від 19.02.2021 року №ЮО92505 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.02.2020 року вбачається, що для перерахунку пенсії позивача має бути застосовано грошове забезпечення виходячи з наступних його складових та розмірів: посадовий оклад – 7370,00 грн., оклад за військовим званням підполковник – 1890,00 грн., надбавка за вислугу років (50%) – 4630,00 грн., надбавка за виконання особливо важливих завдань (65%) - 9028,50 грн., надбавка за таємність (60%) – 4422,00 грн., надбавка за шифрувальну роботу (10%) – 737,00 грн., премія (35%) - 2579,50 грн..
На звернення позивача з заявою про перерахунок пенсії, ГУ ПФУ в Одеській області листом від 02.04.2021 року №5131-4684/Д-02/8-1500/21 відмовило в перерахунку пенсії позивача та здійсненні відповідних виплат на підставі оновлених довідок. Відмова мотивована тим, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 року, пункти 1 і 2 постанови Кабінету Міністрів України №103 від 21.02.2018 року «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» визнані протиправними та нечинними. Після визнання протиправними та скасування пунктів 1 і 2 постанови №103 інших рішень Уряду про умови і порядок проведення перерахунку пенсій не приймалося.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції вказав на протиправність дій відповідача щодо відмови у проведенні перерахунку та виплати пенсії позивачу на підставі оновлених довідок Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки №ЮО92505 від 19.02.2021 року станом на 05.03.2019 року та станом на 01.02.2020 року з урахуванням нових розмірів грошового забезпечення, які зазначені у вказаних довідках.
Колегія суддів при вирішенні даного спору виходить з наступного.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі – Закон №2262-ХІІ), яким держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
Статтею 51 вказаного Закону передбачено, що при настанні обставин, які тягнуть за собою зміну розміру пенсій, призначених військовослужбовцям строкової служби та їх сім`ям, перерахунок цих пенсій провадиться відповідно до строків, встановлених частиною четвертою статті 45 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Згідно ч.4 ст.63 Закону №2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи (в даному випадку пенсіонером було подано заяву до органу, який видає довідки, на підставі якої таким органом і було направлено відповідну довідку відповідачу), так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» затвердженого Постановою Кабінетом Міністрів України №45 від 13.02.2008 року (далі – Порядок №45), повідомляють орган ПФУ.
Пунктом 1 Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Додаток 2 до Порядку №45 містить форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку Постановою №103 було викладено в новій редакції, у якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).
Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 12.12.2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 року, в адміністративній справі №826/3858/18 визнав протиправними та нечинними п.п.1, 2 Постанови №103 та зміни до п.5 і додатку 2 Порядку №45.
Оскільки зміни, внесені Постановою №103, зокрема, до додатку 2 Порядку №45, у якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, то з дня набрання законної сили рішенням у справі №826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку №45, яка діяла до внесення зазначених змін.
При цьому порядок дій, який повинні вчинити, зокрема, відповідач у зв`язку із втратою чинності положеннями п.п.1, 2 Постанови №103 та змін до п.5 і додатку 2 Порядку №45, не змінився.
Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Пенсійного фонду України від 30.01.2007 року №3-1 (далі – Порядок №3-1).
Відповідно п.24 Порядку 3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі ст.63 Закону №2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток №5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.
Тотожні за змістом положення щодо процедури перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовців у разі зміни розміру їх грошового забезпечення містяться у п.п.2, 3 Порядку №45.
Отже, з набранням чинності судовим рішенням у справі №826/3858/18 (05.03.2019 року) виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, тому саме у зв`язку з набранням законної сили вказаним рішенням суду позивач отримав право на перерахунок пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з Постановою №704 відповідно до вимог ст.ст.43 і 63 Закону №2262-ХІІ та ст.9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» №2011-ХІІ (далі – Закон №2011-ХІІ).
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено вище, позивачу на виконання рішення суду від 23.12.2020 року у справі №420/10875/20 Одеським обласним територіальним центром комплектування та соціальної політики 19.02.2021 року видано довідки від 19.02.2021 року №ЮО92505 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року та 01.02.2020 року.
Відтак, у відповідача ГУ ПФУ України в Одеській області у зв`язку з отриманням зазначеної довідки про грошове забезпечення позивача станом на 05.03.2019 року виник обов`язок перерахувати пенсію позивача з 01.04.2019 року.
Проте, зазначений обов`язок виконаний відповідачем не був.
Колегія суддів зазначає, що оновлена довідка про грошове забезпечення позивача станом на 05.03.2019 року є чинною та не була відкликана органом, що її видав.
Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про допущені Головним управлінням Пенсійного фонду України в Одеській області протиправні дії щодо відмови здійснити перерахунок пенсії позивачу на підставі оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року.
Водночас, щодо правових підстав для перерахунку пенсії позивача з 01.02.2020 року з урахуванням нових розмірів грошового забезпечення позивача, що зазначені в довідці Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 19.02.2021 року про розмір грошового забезпечення позивача, станом на 01.02.2020 року, колегія суддів зазначає наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, в довідці станом на 01.02.2020 року розрахунок сум грошового забезпечення позивача справи був здійснений з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати.
Колегія суддів з таким розрахунком погодитися не може, виходячи з наступного. 
Так, з набрання чинності Постановою №704, якою змінено (збільшено) грошове забезпечення військовослужбовців, у розумінні ч.2 ст.51 Закону №2262-XII стало обставиною, що зумовила зміну розміру пенсії позивача, призначеної на підставі цього Закону. Водночас, з огляду на норми пунктів 1, 2 Постанови №103 позивач набув право на підвищення пенсії, починаючи з 01.01.2018 року, виходячи із грошового забезпечення за відповідною або аналогічною посадою, яку він займав на дату звільнення із служби, визначеного станом на 01.03.2018 року постановою КМ України №704.
Постановою №704 зокрема затверджено: тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1; схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14; розміри надбавки за вислугу років військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу згідно з додатком 16.
Пунктом 4 Постанови №704 (в редакції, чинній до 24.02.2018 року) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Проте постановою №103 (яка набрала чинності 24.02.2018 року) до постанови КМ України №704 внесено зміни, внаслідок яких п.4 постанови КМ України №704 викладено у новій редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14».
Постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 року №870 затверджено Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормо-проектувальної техніки (далі - Правила).
У пунктах 6, 11, 14, 15 цих Правил зазначено, що проект постанови Кабінету Міністрів України готується зокрема у разі затвердження положення або іншого нормативно-правового акта. Проект постанови складається з назви, вступної та постановляючої частини і у разі потреби додатків. Постановляюча частина постанови повинна містити: нормативні положення; конкретні доручення суб`єктам суспільних відносин у відповідній сфері; умови та порядок дії інших постанов (окремих норм); посилання на додатки (у разі їх наявності); норми, пов`язані з набранням чинності постановою (окремими нормами). У разі потреби визначаються орган (органи) виконавчої влади або посадова особа (особи), що здійснюють контроль за виконанням постанови. Структурно постановляюча частина постанови викладається у такій послідовності: пункти, що містять нормативні положення; пункти, що стосуються внесення змін до постанов (розпоряджень) або визнання їх (окремих норм) такими, що втратили чинність; пункти, що містять окремі доручення; пункт, що стосується визначення дати набрання чинності постановою.
У п.20 вищевказаних Правил наведені вимоги, які встановлюються до змісту проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою.
Так, згідно з абзацом 7 пп.2 п.20 Правил в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.
Підпунктом 6 п.20 Правил передбачено, що додатки до проекту документа повинні містити перелік елементів, включення яких до тексту ускладнило б його сприйняття. Додатки позначаються цифрами.
Відповідно до п.24 Правил метою підготовки проекту акта про внесення змін до актів Кабінету Міністрів України є їх приведення у відповідність з прийнятими законами, актами Президента України, а також забезпечення взаємоузгодження норм окремих актів Кабінету Міністрів України.
Згідно з п.2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 року №34/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.04.2005 року за №381/10661, включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.
Судова колегія зазначає, що Постанова №704 є підзаконним нормативно-правовим актом, яким Кабінет Міністрів України відповідно до ч.4 ст.9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» встановлено види та розміри грошового забезпечення військовослужбовців.
Зі структури Постанови №704 вбачається, що п.1 її постановляючої частини затверджені нормативні акти, зокрема тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу (Додаток 1), схема тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу (Додаток 14).
У п.4 постановляючої частини Постанови №704 містяться нормативні положення, наведений порядок визначення розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу.
Відповідно до п.4 Постанови №704 у редакції, чинній на час прийняття цієї постанови передбачалося, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Додатки 1 та 14 до Постанови №704, в яких у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти, містять примітки пояснюючого характеру, у яких, зокрема, наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.
Як зазначалось вище, Постановою №103 до п.4 Постанови №704 внесені зміни, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01.01.2018 року. Умова, що такий розрахунок повинен проводиться виходячи із 50% розміру мінімальної зарплати, встановленого законом на 1 січня календарного року, з вказаного пункту була вилучена.
Проте зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови №704 не був приведений у відповідність з нормою п.4 цієї ж постанови.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п.6 Постанови №103. Проте цим судовим рішенням не визнавався нечинним та не скасовувався пункт 3 Змін, затверджених Постановою №103, до пункту 4 Постанови №704.
У рішенні від 05.04.2001 року №3-рп/2001 у справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» Конституційний Суд України зазначив, що Конституція України закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів (частина перша статті 58). Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. Закріплення принципу незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів є гарантією безпеки людини і громадянина, довіри до держави. Винятки з цього конституційного принципу, тобто надання закону або іншому нормативно-правовому акту зворотної сили, передбачено частиною першою статті 58 Конституції України, а саме: коли закони або інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Отже, з огляду на принцип незворотності дії нормативно-правових актів у часі, підстав для застосування з 29.01.2020 року до спірних правовідносин, пов`язаних з визначенням грошового забезпечення для перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби, норми пункту 4 Постанови №704 в попередній редакції до 24.02.2018 року (тобто, до внесення Змін, затверджених Постановою №103) немає.
Водночас, пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 року №1774-VIII (далі - Закон №1774), який набрав чинності 01.01.2017 року, установлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.
До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року.
Тобто, з моменту набрання чинності Законом №1774-VIII (01.01.2017 року) на законодавчому рівні існує заборона застосовувати мінімальну заробітну плату, як розрахункову величину для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.
Оскільки норма п.3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 №1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення п.4 Постанови №704, у редакції до внесення змін Постановою №103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, колегія суддів не вбачає правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня календарного року.
З урахуванням вищенаведеного колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для перерахунку пенсії позивача на підставі довідки ООТЦК та СП про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.02.2020 року, оскільки відсутні правові підстави для обчислення розміру окладу за посадою заявника та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, що помилково не встановлено судом першої інстанції.
Щодо доводів апеляційної скарги, що позивачем пропущено строк звернення до суду з цим позовом, судова колегія зазначає наступне.
Строк звернення до адміністративного суду регламентовано статтею 122 КАС України, за приписами частин першої, другої якої, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Загальні правила, закріплені у нормах адміністративного процесуального законодавства, передбачають обчислення строку звернення до суду за захистом прав, свобод чи інтересів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення цих прав, свобод, інтересів.
Поняття «повинна була дізнатись», використане у ст.122 КАС України, слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про прийняття оскаржуваного рішення та знала про обставини його прийняття. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Верховний Суд у постанові від 02.03.2021 року по справі №758/7700/17 зазначив, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, з моменту отримання грошових виплат, при отриманні від органу Пенсійного фонду України повідомлення про призначення пенсії, відповіді на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.
Судова колегія звертає увагу, що у даній справі позивач оскаржує відмову відповідача в перерахунку його пенсії на підставі нових довідок про розмір грошового забезпечення, які уповноважений орган виготовив та направив до ГУ ПФУ, без якої перерахунок пенсії позивача в принципі неможливий.
Про порушення своїх прав на здійснення перерахунку та виплату пенсії на підставі нових довідок від 19.02.2021 року, позивач дізнався з листа пенсійного органу від 02 квітня 2021 року, а тому звернувшись до суду 19.04.2021 року позивачем дотримано, встановлений ст.122 КАС України, строк звернення з цим позовом.
Крім того, судова колегія відхиляє посилання Пенсійного фонду України на постанову Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19, оскільки обставини у справі, яка переглядається апеляційним судом, не є тотожними обставинами, за яких Верховний Суд ухвалив постанову у справі №240/12017/19, спірні правовідносини в якій були врегульовані нормами Закону України від 28.02.1991 року №796-XII «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
Згідно п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до ст.317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, не повне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, недоведеність обставин, які суд першої інстанції вважав встановленими.
З огляду на зазначене колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині задоволених позовних вимог щодо визнання протиправними дій ГУ ПФУ в Одеській області щодо відмови ОСОБА_1 у проведенні перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки від 19.02.2021 року станом на 01.02.2020 року та зобов`язання ГУ ПФУ в Одеській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2020 року з урахуванням нових розмірів грошового забезпечення та зі сплатою йому суми недоотриманого пенсійного забезпечення, що утворилась внаслідок проведеного перерахунку за період з 01.02.2020 року.
За таких обставин апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.311, ст.315, ст.317, ст.321, ст.322, ст.325, ст.328 КАС України, апеляційний суд, –

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області – задовольнити частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19 липня 2021 року – скасувати в частині задоволення позовної вимоги щодо визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо відмови ОСОБА_1 у проведенні перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки від 19 лютого 2021 року станом на 01 лютого 2020 року та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 01 лютого 2020 року з урахуванням нових розмірів грошового забезпечення.
Прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в цій частині.
В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, передбачених ст.328 КАС України.

Головуючий суддя 	 	Кравченко К.В.	
Судді	    	Джабурія О.В.    Вербицька Н. В.