ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13212/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Іщук І.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  08 лютого 2022 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача                               Аліменка В.О., 
суддів                                                   Бєлової Л.В., Кучми А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Зв`язок плюс" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого комітету Київської міської ради (КМДА) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зв`язок плюс", третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації

В С Т А Н О В И Л А:
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зв`язок плюс», третя особа ОСОБА_1 , в якій просить суд припинити право на початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, 79А, літ. В" від 06.03.2020 №КВ061200661446 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, 79А, літ. В від 12.03.2020 №КВ141200721098.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ТОВ «Зв`язок плюс» набуло права на початок виконання будівельних робіт з порушенням норм чинного законодавства.
Позивач, посилаючись на положення ч.2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до якої у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, просив задовольнити позовні вимоги.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року адміністративний позов було задоволено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
В апеляційній скарзі відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1  ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 1  ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, через електронний кабінет замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «Зв`язок Плюс», - подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, буд. 79А літ. В» від 06.03.2020 № КВ 061200661446 та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначним наслідками (СС1) «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, буд. 79А літ. В» від 12.03.2020 № КВ 141200721098, які зареєстровано автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.
Замовником будівництва, - ТОВ «Зв`зок Плюс», - у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 06.03.2020 № КВ 061200661446 та у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 12.03.2020 № КВ 141200721098 наведені наступні дані, зокрема:
- проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та затверджена наказом замовника директором ТОВ «Зв`язок Плюс» Кривехою Людмилою Олександрівною від 21.11.2019;
- відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд визначено - ОСОБА_1 (наказ ФОП ОСОБА_1 від 21.11.2019 № 51).
Судом першої інстанції встановлено, що 03.06.2020 (вх. 073/3446) на адресу Департаменту надійшла заява ОСОБА_1 від 30.05.2020, у якій останній повідомляє Департамент, що при перевірці архівних документів встановлено, що проектна документація на об`єкти будівництва за 2020 рік, зокрема, за адресою: бульв. Академіка Вернадського, 79А літ. В (КВ 061200661446) не розроблялася, тобто:
а) договір на здійснення проектних робіт не укладався; 
б) договір на здійснення авторського нагляду не укладався; 
в) наказ про призначення осіб, відповідальних осіб на здійснення авторського нагляду, не видавався.
ФОП ОСОБА_1 у своїй заяві від 30.05.2020 (вх. 073/3446) зазначив, що замовники, зокрема, ТОВ «Зв`зок Плюс», порушили п. 4.5 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері будівельної діяльності» та просить скасувати недостовірну інформацію.
Таким чином, вважаючи, що ТОВ «Зв`зок Плюс» набуло права на початок виконання будівельних робіт з порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся з позовом про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI, зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Водночас, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено факт подання відповідачем до органу державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних.
Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.
Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV  (далі - Закон України №687-XIV) передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Відповідно до статті 9  Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному  Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Відповідно до ст. 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.
Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок №466).
Відповідно до п. 5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:
- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;
- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Згідно із пунктом 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.
Відповідно до ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Таким чином після надання замовником позивачу повідомлення у нього виникло право на виконання будівельних робіт.
Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Частиною 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Отже, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Водночас, такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом:
1) об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;
2) об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;
3) об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно листа (заяви) ФОП ОСОБА_1 від 30.05.2020, останнім не укладалися договір на здійснення проектних робіт, договір на здійснення авторського нагляду, наказ на призначення осіб, відповідальних на здійснення авторського нагляду щодо проведення робіт з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, буд. 79А літ. В». 
Таким чином, ТОВ «Зв`зок Плюс» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано недостовірні данні.
На час розгляду справи відповідачем не надано до суду доказів, що спростовують подання ним недостовірних даних до органу державного архітектурно-будівельного контролю, в тому числі на вимогу суду першої інстанції.
ТОВ «Зв`язок Плюс» лише повідомило, що Договір авторського нагляду між ОСОБА_1 та ТОВ «Зв`язок Плюс» був укладений 21 листопада 2019 року, копію якого було долучено до повідомлення. 
Водночас, останній не надав жодного документу, який підтверджував би, що саме ОСОБА_1 розробляв проектну документацію з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, буд. 79А літ. В».
ТОВ «Зв`язок Плюс» не надано до суду договір на здійснення проектних робіт, наказ на призначення осіб, відповідальних на здійснення авторського нагляду щодо проведення робіт з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: 8000000000:75:058:0008, 03142, м. Київ, Святошинський район, бульв. Академіка Вернадського, буд. 79А літ. В» та ін. документи, які змогли б підтвердити достовірність даних, які ТОВ «Зв`язок Плюс» зазначив у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.
Відповідно до вимог статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» однією з підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом є виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, зокрема, якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи. Одним із таких документів у силу  статті 26 цього ж Закону  є містобудівні умови та обмеження.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, оскільки посадовими особами контролюючого органу під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю установлено факт подання відповідачем недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкти самочинним будівництвом, колегія суддів вважає обґрунтованими позовні вимоги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва.
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Відповідно до ч. ч. 1, 2  ст. 77 КАС України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно  ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Зв`язок плюс" - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.
Суддя-доповідач                                                                      В.О. Аліменко 

Судді                                                                                          Л.В. Бєлова

                                                                                                    А.Ю. Кучма