КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М      У К Р А Ї Н И
 
08 лютого 2022 року
 
м. Київ
 
справа №369/6997/21
 
провадження № 22-ц/824/2600/2022
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді - Кравець В.А. (суддя-доповідач)
суддів - Желепи О.В., Мазурик О.Ф. 
за участю секретаря судового засідання - Беби В.А.
 
учасники справи:
 
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 
 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 
 
на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 вересня 2021 року у складі судді Янченко А.В.
 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-
 
В С Т А Н О В И В:
 
У травні 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти у розмірі 144 380 грн у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 10 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати.
23 червня 2021 року у відзиві на позовну заяву представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 просив, зокрема, залучити в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача СК АТ «СГ «ТАС», та призначити по справі судову автотоварознавчу експертизу.
В обґрунтування вимог клопотання зазначав, що відповідач не погоджується з розміром матеріального збитку внаслідок ДТП у розмірі 274 380,10 грн, нарахованого згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_5 №14745 від 16 квітня 2021 року та калькуляції № 08317_34 від 24 березня 2021 року, вважає його значно завищеним.
Зауважував, що АТ «СГ «ТАС» виплатило безпідставно страхове відшкодування позивачу по справі у розмірі 130 000 грн за взаємною згодою, а відповідач заявляє про безпідставне завищення вказаної суми, яку страхова компанія має намір стягнути з                  ОСОБА_2 .
На підставі викладеного, просив залучити до участі у справі АТ «СГ «ТАС» в якості третьої особи та призначити судову автотоварознавчу експертизу.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 вересня 2021 року  клопотання представника відповідача про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача, ПАТ «СГ «ТАС» та про призначення судової автотоварознавчої експертизи задоволено.
Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ПрАТ «СК «ТАС».
Клопотання представника відповідача ОСОБА_4 про призначення судової автотоварознавчої експертизи - задоволено.
Призначено судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідницькому інституту судових експертиз.
На розгляд експертизи поставлено наступні питання:
- Яка вартість транспортного засобу автомобіля Ford Fusion, VIN-код НОМЕР_1 , д.н. НОМЕР_2 , 2012 року випуску до та після дорожньо-транспортної пригоди (14.03.2021 року)?
- Яка вартість відновлювального ремонту автомобіля Ford Fusion, VIN-код НОМЕР_1 , д.н. НОМЕР_2 , 2012 року випуску?
Витрати по проведенню експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 .
Не погоджуючись з указаною ухвалою, 29 вересня 2021 року представникпозивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подав до суду апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи, справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду.
Апеляційну скаргу мотивує тим, що при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції належним чином не вмотивовано необхідність залучення ПрАТ «Страхова група  «ТАС» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача. 
Також зазначає, що суд не навів підстав і доказів сумніву у правильності звіту, наданого позивачем, та не обґрунтував необхідності призначення автотоварознавчої експертизи. 
Окрім того вважає, що місцевий суд фактично не досліджував зміст Звіту, не з`ясовував його узгодженість чи суперечність з іншими матеріалами справи, не зазначив при цьому нормативно-правові акти, які порушив суб`єкт оцінювальної діяльності, а тому в порушення норм процесуального права, дійшов передчасного і помилкового висновку про необхідність призначення експертизи.
03 лютого 2022 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , в якому остання просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу - без змін.
Представник позивача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав та просив задовольнити з підстав, наведених у скарзі.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, свого представника не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції не надходили.
Відповідно до частини другої статті 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а тому колегією суддів вирішено розглядати справу за відсутності відповідача.
Заслухавши доповідь судді-доповідача Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції, посилаючись на положення статті 103 ЦПК України, виходив з того, що для вирішення спірних питань необхідні спеціальні знання.
Висновок суду відповідає обставинам справи та ґрунтується на вимогах закону.
Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом установлено, що у провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебувала цивільна справа № 369/6997/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.
Представник відповідача, не погоджуючись з розміром матеріального збитку, завданого внаслідок ДТП у розмірі 274 380,10 грн, нарахованого згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_5 №14745 від 16 квітня 2021 року та калькуляції №08317_34 від 24 березня 2021 року, та уважаючи його значно завищеним, просив призначити судову авто товарознавчу експертизу.
Відповідно до частини першої, пункту 2 частини другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються висновками експертів.
Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно частин третьої - п`ятої статті 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). 
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України). 
Отже, зважаючи на викладені норми закону, визначення експертної установи та питань, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, є прерогативою саме суду, сторони мають право лише запропонувати питання та експертну установу.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.
Виходячи з наведеного, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції вірно встановив обставини справи, за якими клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи підлягає задоволенню з огляду на те, що предметом позову є стягнення коштів з відповідача у рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП, а відповідач, не погоджується з розміром завданої шкоди, визначеним наданим позивачем Звітом, а отже питання встановлення дійсного розміру завданої шкоди потребує ретельного вивчення та спеціальних знань для правильного вирішення справи.
В обґрунтування необхідності залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача  ПрАТ «Страхова група  «ТАС», зазначав, що АТ «СГ «ТАС» виплатило безпідставно страхове відшкодування позивачу по справі у розмірі 130 000 грн за взаємною згодою, а відповідач заявляє про безпідставне завищення вказаної суми, яку страхова компанія має намір стягнути з ОСОБА_2 .
Таким чином, для об`єктивного встановлення всіх обставин справи та визначення дійсного розміру завданих збитків, які у разі наявності підстав можуть бути стягнуті з відповідача, правильним є висновок суду першої інстанції про необхідність залучити до участі у справі третю особу ПрАТ «Страхова група  «ТАС».
За таких обставин, аргументи апеляційної скарги сторони позивача не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі, не спростовують правильних висновків суду щодо призначення експертизи у справі та залучення до участі у справі третьої особи, а також не свідчать про порушення судом норм матеріального та процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.
Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін як такої, що є законною та обґрунтованою.
Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3  - залишити без задоволення.
Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 вересня 2021 року - залишити без зміни.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та   оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повне судове рішення складено «08» лютого 2022 року.

 
Головуючий                                                                             В.А. Кравець

Судді                                                                                          О.В. Желепа

                                                                                                    О.Ф. Мазурик