ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 707/2014/21                                                                       Суддя першої інстанції: Суходольський О.М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  30 листопада 2021 року                                                                                     м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          головуючого судді                    - Пилипенко О.Є.  
          суддів                                        - Глущенко Я.Б. та Черпіцької Л.Т., 
          при секретарі                              - Ткаченко В.В., 
          за участю: 
          позивача:                              - ОСОБА_1 , 
          представника позивача:           - Лавріненка Є.Ю., 
          розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства, провідного державного інспектора Відділу Рибоохоронного патруля №1 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Черепанова Антона Олександровича про визнання незаконною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2021 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з адміністративним позовом до Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства, провідного державного інспектора Відділу Рибоохоронного патруля №1 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Черепанова Антона Олександровича про визнання незаконною та скасування постанови, в якому просив: 
- скасувати постанову провідного державного інспектора Відділу Рибоохоронного патруля №1 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Черепанова Антона Олександровича №031417 від 17.08.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 85 КУпАП; 
- провадження у справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач - ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.
Відзив на апеляційну спрагу від Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства, провідного державного інспектора Відділу Рибоохоронного патруля №1 Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства Черепанова Антона Олександровича до суду апеляційної інстанції не надходили.
29 та 30 листопада 2021 року, відповідно до штампів вхідної кореспонденції суду Вх.№ 49936 та 50033, від Азовського басейнового управління Державного агентства рибного господарства надійшло клопотання про перенесення розгляду даної справи у зв`язку з неможливістю (хворобою) співробітників патруля взяти участь у судовому засіданні та підготувати відзив.
Разом з тим, враховуючи скорочені терміни розгляду даної категорії справ та в силу приписів ч.2 ст.. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, у зв`язку з чим, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів, без представника відповідача.
Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП та вважає доводи позивача про незаконність постанови №031417 від 17.08.2021 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу - безпідставними.
Колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги, враховуючи приписи ч.1 ст. 308 КАС України, вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.
Як встановлено судом та вбачається з протоколу № 031417 від 17.08.2021 року та постанови № 031417 від 17.08.2021 року, 17.08.2021 року о 13 годині, відповідальний за добування ВБР, ТОВ ТД «Полтаварибгосп» ОСОБА_1 , на човні НОМЕР_1, здійснював промисловий лов риби промисловими сітками із бирками установленого зразка, при цьому виловив та зберігав у човні ВБР рибу судак звичайний непромислового розміру у кількості 139 (сто тридцять дев`ять екз.) загальною вагою 70 кг, чим порушив вимоги п.13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2021 році. 
У зв`язку із встановленим вище до позивача було застосовано адміністративне стягнення у розмірі 510 грн. за порушення, передбачене ч.3 ст. 85 КУпАП та винесено спірну постанову.
Позивач, вважаючи вказану постанову відповідача протиправною, звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів. 
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Згідно зі ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про тваринний світ» дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.
Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України визначені Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 № 3677-VI (далі - Закон № 3677-VI).
Відповідно до ст. 6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895 затверджено Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство).
Пунктом 1 Положення про Держрибагентство передбачено, що є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.
Згідно із ст. 10 Закону № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Аналогічні повноваження надані органам рибоохорони, як природоохоронним органам статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» та пунктом 6 Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512.
Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512 передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених статтею 50,частинами третьою - п`ятою статті 85,статтями 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, статтею 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів, статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Статтею 34 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та статтею 35 Закону України «Про тваринний світ», визначено, що користувачі водних біоресурсів зобов`язані безперешкодно допускати в місця відтворення, добування, зберігання, утримання, на рибоприймальні пункти та місця реалізації водних біоресурсів, на рибальські судна та інші плавучі засоби, зайняті в технологічному процесі, представників центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, надавати на їх вимогу документи щодо обліку та використання водних біоресурсів, своєчасно виконувати їхні вимоги та письмові розпорядження, які базуються на засадах цього Закону та інших нормативно-правових актів у галузі рибного господарства.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з абз. 4, 5 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.
Так, відповідно до матеріалів справи, на підставі спірної постанови позивача притягнуто державним інспектором до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП у зв`язку з встановленням факту того, що позивач на березі заливу Кременчуцького водосховища 17.08.2021 року, будучи відповідальним за добування ВБР ТОВ ТД «Полтаварибгосп», на човні НОМЕР_1 здійснював промисловий лов риби промисловими сітками із бирками установленого зразка, при цьому виловив та зберігав у човні водні біоресурси - рибу: судак звичайний непромислового розміру загальною кількістю 139 екз.,  загальною вагою 70 кг., чим порушив ст. ст. 27, 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 15 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, п. 13 Режиму рибальства з у рибогосподарських водних об`єктах України у 2021 році».
Відповідно до положень ч. 3 ст. 85 КУпАП порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 031417 від 17.08.2021 року, на підставі якого винесено спірну постанову, державним інспектором встановлено факт здійснення позивачем промислового вилову риби непромислового розміру, що підтверджується свідками, зазначеними у протоколі, більше того, факт вилову судака звичайного непромислового розміру самим позивачем ані в позові, ані в апеляційній скарзі також не заперечено.
Порядок здійснення та регулювання промислового рибальства (крім любительського та спортивного рибальства в рибогосподарських водних об`єктах загального користування), який є обов`язковим для підприємств, установ, організацій (незалежно від форм власності), громадян України та осіб без громадянства (далі - користувачі), які здійснюють промислове рибальство, а також для уповноважених органів, які забезпечують охорону, відтворення та збереження середовища існування водних живих ресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України визначають Правила промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України від 18 березня 1999 року № 33.
Згідно з підпунктом 6.1.1. пункту 6.1. Правил до обов`язків користувачів при здійсненні промислу водних живих ресурсів належать зокрема такі обов`язки: здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.
Промисловий розмір риб, допустимі до вилову, визначені п. 15 Правил.
У свою чергу п. 16 Правил визначені максимально допустимий прилов риби непромислової міри.
Відповідно до п. 18 Правил улови із вмістом риби непромислової міри більше встановленої кількості, а також риба, виловлена з порушенням цих Правил, незалежно від того, де вони були виялені (на місцях лову, в пунктах приймання, переробки та реалізації), відбираються державними органами рибоохорони і здаються на рибоприймальні пункти або в торговельну мережу.
          Згідно до п. 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2021 році, затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 02 березня 2021 року № 162, прилов заборонених до добування (вилову) водних біоресурсів та особин водних біоресурсів непромислового розміру, а також тварин, що не належать до водних біоресурсів (земноводні, плазуни, птахи та ссавці), слід негайно повернути у природне середовище незалежно від їх стану. Під час повернення у природне середовище таких тварин необхідно уникати нанесення їм травмувань.
Варто зазначити, що в Акті від 17.08.2021 року зазначено, що прилов молоді в улові до загальної кількості вилучених водних живих ресурсів складає 98 % (судак звичайний), що спростовує доводи апелянта про незазначення посадовими особами відповідача відсоткового значення вилову риби непромислового розміру.
Крім того, не заслуговує на увагу твердження позивача про вимірювання біоресурсів, а саме риби породи «судак» працівниками рибоохорони проводилося лінійкою на якій не малося будь-яких позначок про її перебування на балансі Азовського басейнове управління Державного агентства рибного господарства, адже відповідачем надано до суду першої інстанції фото вказаної лінійки «Sturm» 500mm 2040-01-500 та копію свідоцтва про повірку законодавчо врегульованого засобу вимірювальної техніки №4-0448-20, а саме лінійки «Sturm» 500mm, свідоцтво повірки чинне до 08.10.2021 року. 
В Акті та спірній постанові від 17.08.2021 року,  які підписані позивачем, не містять застережень щодо використання лінійки для вимірювання без будь-яких позначок про її перебування на балансі Азовського басейнове управління Державного агентства рибного господарства.
Також, колегія суддів вважає на необґрунтованими посилання позивача в апеляційній скарзі на колізію правових норм п. 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2021 році та норм Закону України «Про відходи», з огляду на наступне.
Відповідно до п.п.1 ч.1 ст. 1 Закону України «Про відходи» відходи - будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.
Так, наголошуючи на тому, що після вилову судака непромислового розміру у кількості 139 екз., риба була мертвою, а отже позивач не міг повернути її у природне середовище, адже нормами чинного законодавства встановлено заборону викидати улов за борт, колегія суддів звертає увагу, що увесь улов, згідно квитанції № 213 від 17.08.2021 року був зданий ОСОБА_1 на рибоприймальний пункт ТОВ «ТД Полтаварибгосп», а отже вказаний улов не підлягав утилізації.
Інших доводів, щоб спростовували правомірність винесеної постанови доводи апеляційної скарги не містять. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року - без змін. 
Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -  
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 22 вересня 2021 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                       О.Є.Пилипенко 

Суддя:                                                                                 Я.Б.Глущенко 

                                                                                                    Л.Т.Черпіцька              

Повний текст виготовлено 30 листопада 2021 року.