ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13723/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Мазур А.С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  18 листопада 2021 року                                                                                   м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
Головуючого судді:                                                          Чаку Є.В., 
суддів:                                                                                        Єгорової Н.М., Сорочка Є.О.
за участю секретаря                                                           Ковтун К.В.          

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу  Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альвар" до Директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кузьменка Володимира Володимировича та Головного державного інспектора інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Сільвеструка Олексія Ігоровича  про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, -

                                                  В С Т А Н О В И В :
Товариство з обмеженою відповідальністю "Альвар" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кузьменка Володимира Володимировича та Головного державного інспектора інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Сільвеструка Олексія Ігоровича, в якому просило суд визнати протиправними та скасувати:
-наказ № 301 від 19.04.2019 директора Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва державної адміністрації) Кузьменка В.В. про проведення позапланової перевірки  ТОВ "Альвар";
-припис від 19.06.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, винесений щодо ТОВ "Альвар" головним державним інспектором інспекції : Департаменту з питань державного органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Сільвеструком Олексієм Ігоровичем, 
-постанову № 59/19/0735935 від 04.07.2019 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності, винесену директором Департаментом з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кузьменком В.В., 
- визнати протиправною бездіяльність головного державного інспектора інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Сільвеструка Олексія Ігоровича, яка виявилася у ненаданні ТОВ "Альвар" для ознайомлення підстави проведення позапланового заходу відповідно до наказу № 301 від 19.04.2019 директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Кузьменка В.В. про проведення, визнати протиправними дії головного державного інспектора інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Сільвеструка Олексія Ігоровича, які виразились у складанні акту від 19.06.19, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протоколу від 19.06.2019 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 19.06.2019. Визнано протиправним та скасовано постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва  № 59/19/0735935 від 04.07.2019 про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності. У решті позовних вимог - відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким  відмовити у задоволенні позову. На думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення повно, всебічно та об`єктивно  з`ясував обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, а тому рішення є законним та обґрунтованим.
Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі договору оренди нерухомого майна від 08.10.2013, Товариство з обмеженою відповідальністю «Печерський-Т», як орендодавець передав, а Товариство з обмеженою відповідальністю «Альвар», як орендар прийняв у тимчасове платне користування частину нежитлового приміщення №№114, 114а - магазин, площею 700,5 кв. м. по вул. Кіквідзе, 2/34.
На підставі  звернення мешканки житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Кіквідзе, 2/34 за дорученням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Печерська районна в місті Києві Державна адміністрація звернулася до Департаменту з питань архітектурно-будівельного контролю міста Києва із дорученням від 22.09.2019 №105-Г-4185-781 про проведення перевірки законності проведення ремонтно-будівельних робіт у нежитловому приміщенні житлового будинку по вул. Кіквідзе, 2/34.
19.04.2019 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на підставі звернення Печерської районної в місті Києві Державної адміністрації від 22.09.2019 №105-Г-4185-781 видано наказ №301 про проведення позапланової перевірки  ТОВ «Альвар» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень групи №№114,114-а,114-Б,117 на вул. М. Бойчука 2/34 у Печерському районі м. Києва.
Листом  від 22.05.2019 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва №073-4340 витребував ТОВ «Печерський-Т» та ТОВ «Альвар» ряд містобудівної документації.
У зв`язку з тим, що суб`єктом перевірки не було надано витребувані документи, посадові особи інспекційного відділу просили продовжити строки проведення перевірки строком на два робочих дні.
19.06.2019 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт, яким встановлені наступні  правопорушення:
- станом на час складання акту, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі Департамент) не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих, будівельних робіт та не приймав в експлуатацію об`єкт будівництва - нежитлові приміщень групи з №№ 114, 114-А, 114-Б, 117 на вул. Михайла Бойчука, 2/34 у Печерському районі міста Києва;
- орендарем ТОВ «Альвар» у нежитлових приміщень групи з №№114, 114-А які експлуатуються під магазин «Кишеня» влаштовано витяжну систему яка виведена на фасад житлового будинку через отвір в несучій стіні:  без належно розробленої та затвердженої          проектної документації у встановленому законодавством порядку, витяжна система в нежитловому          приміщенні №114 на вул. Михайла Бойчука, 2/34 у Печерському районі м. Києва розміщена не над дахом житлового будинку, чим порушено вимог ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», cт. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і Споруди. Житлові будинки».
Керуючий магазином - ОСОБА_1  відмовився від підписання та отримання акту перевірки, про що свідчить особистий підпис останнього.
19.06.2019 за результатами позапланової перевірки Департаментом державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва видано припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, яким зобов`язано у строк до 19.07.2019 усунути виявлені порушення.
Керуючий магазином - ОСОБА_1  відмовився від підписання та отримання припису, про що свідчить особистий підпис останнього.
Цього ж дня за результатами позапланової перевірки Департаментом державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва видано протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким призначено розгляд справи про правопорушення на 04.07.2019.
Згідно відмітки, керуючий магазином ОСОБА_1 відмовився від підписання та отримання протоколу, про що свідчить особистий підпис останнього.
20.06.2019 листом №073-5527 Департамент державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва направив на адресу ТОВ «Альвар» копію акту, припису та протоколу, які отримані представником Макаренко 24.06.2019.
Листом №073-5856 від 02.07.2019 Департамент державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва повідомив ТОВ «Альвар», що в акті та приписі помилково здійснено описку і вірним є порушення вимог п. 5 ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і Споруди. Житлові будинки», а не п. 7.2, 7.2.1, 7.2.3 ДБН В.2.2-25:2009 «Будинки і споруди. Підприємства харчування (заклади ресторанного господарства)» підприємства харчування (заклади РГ).
04.07.2019 Департаментом  державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №69/18/079-5935, якою визнано ТОВ «Альвар» винним у вчинені правопорушення передбаченого п. 8, ч.3  ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 90   315, 00 грн.                    Не погоджуючись з вказаними діями відповідачів, приписом та постановою,  позивач подав позов до суду.
Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції зазначив, що припис та постанову прийнято відповідачем як суб`єктом владних повноважень з суттєвими порушеннями процедури проведення перевірки, що є підставою для часткового задоволення позовних вимог.
Колегія суддів з вказаними висновками суду першої інстанції погоджується та зазначає наступне.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту  5, 6 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно п.7 Порядку №553 (в редакції стоном на час проведення перевірки) строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Таким чином, приписами зазначених норм встановлено право органу державного архітектурно-будівельного контролю на проведення позапланового заходу та обов`язок, здійснити такий захід протягом десяти робочих днів, з правом одноразово продовжити термін перевірки не більше ніж на два робочих дні.
Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до пунктів 16, 17, 21 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Судом встановлено, що підставою для видачі наказу про проведення позаплановї перевірки стало звернення Печерської районної в місті Києві Державної адміністрації від 22.09.2019 №105-Г-4185-781.
Суд  першої інстанції вірно зазначив, що вказане звернення у розумінні вимог Порядку №553   є підставою для проведення перевірки, що свідчить про правомірність оскаржуваного наказу № 301 від 19.04.2019 про проведення перевірки ТОВ «Альвар».           19.04.2019 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва видано головному державному інспектору інспекційного відділу №1 управління контролю за будівництвом Сілвеструк О.І. направлення №б/н  для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень групи №№114,114-а,114-Б,117 на вул. М. Бойчука 2/34 у Печерському районі м. Києва. строком з 21.05.2019 до 03.06.2019.
Тобто, з наведеного вбачається, що термін проведення вказаної перевірки становить 10 робочих днів, що відповідає приписам порядку №553.
Колегія суддів зазначає, що з урахуванням вимог Порядку, якими встановлено, що у разі потреби строк проведення позапланової перевірки може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні, максимальний строк для проведення перевірки на підставі наказу про проведення позапланової перевірки № 301 від 19.04.2019  та направлення на проведення перевірки   не міг бути продовженим більше ніж до 05.06.2019.
Колегія суддів зазначає, що матеріали справи не містять доказів того, що відповідачем до закінчення строку проведення перевірки (до 03.06.2019 включно) ставилося або вирішувалося питання продовження строку її проведення.
Водночас, як свідчать матеріали справи, заступником директора Департаменту було складено службову записку від 18.06.2019, в якій зазначено, що під час проведення перевірки представником позивача не було в повному обсязі надано всіх необхідних документів. У зв`язку з наведеним для проведення подальшої перевірки необхідно продовжити термін проведення перевірки на 2 робочі дні.  
Як вбачається із матеріалів справи, листом від 28.05.2019 (вх. від 06.06.06.2019) позивач повідомив відповідача про те, що витребувані контролюючим органом документи знаходяться у власника приміщення, у зв`язку з чим, останній позбавлений можливості надати запитувані документи.
Суд вірно зазначив, що з урахуванням викладених обставин, необхідність продовження відповідного строку була виявлена контролюючим органом 06.06.2019, однак, інспекційний відділ звернувся до керівника із службовою запискою про продовження строку проведення перевірки лише 18.06.2019.          Наведені вище обставини свідчать про недотримання відповідачем вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановленого Кабінетом Міністрів України та відповідно    Закону України "Про архітектурну діяльність", а також порушення принципу правової визначеності.
У апеляційній скарзі апелянт зазначив, що законодавством у сфері містобудівної діяльності не обмежено в часовому розрізі право органу державного архітектурно-будівельного контролю на здійснення перевірки, за умови, дотримання строку такої перевірки- десять робочих днів та одноразового продовження  ( за наявності підстав) строку перевірочного заходу - не більше ніж на два робочі дні.
Колегія суддів вважає вказані доводи апелянта необґрунтованими, оскільки відповідно до загальних засад законодавства встановлені законом строки продовжуються з дня, наступного за днем закінчення такого строку.
Державні органи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, а тому будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на них обов`язків, у той час як суб`єкт господарювання має розраховувати на певні строки, внаслідок яких суб`єкт владних повноважень має вчиняти відповідні дії.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що в даному випадку має місце факт переривання проведення позапланової перевірки в період з 03.06.2019-19.06.2019 та в подальшому проведення її протягом 2 робочих днів за відсутності правових на те підстав.
До того ж, колегія суддів зазначає, що згадуваний вище пункт 7 Порядку № 553 регламентує порядок продовження перевірки. Такою підставою є письмове рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.
Відповідно до п. 9 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 Держархбудінспекція в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України та наказів міністерств видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.
Отже, письмове рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника оформляється відповідним наказом, в якому зазначають мотиви та правові підстави продовження перевірки.
Водночас, такого письмового рішення, викладеного окремим документом матеріали справи не містять та апелянтом не заперечується його відсутність.
Враховуючи викладені обставини у сукупності, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про недотримання відповідачем визначеного законодавством порядку проведення перевірки позивача.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі №822/714/16 (К/9901/6389/18), постанові від 23.10.2019 року у справі №822/678/16.
Аналіз інших доводів апеляційної скарги колегія суддів вважає недоцільним, оскільки, судом апеляційної інстанції встановлено, що під час проведення перевірки в результаті якої було виявлено порушення позивачем вимог чинного законодавства, що стало підставою для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення (припису) суб`єкт владних повноважень діяв не у межах наданих йому повноважень та спосіб визначений нормами чинного законодавства, що є самостійною та достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення і, як наслідок, скасування рішення прийнятого за результатами її проведення.
З огляду на викладене у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позовних вимог.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

                                        П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2021 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя:                                               Є.В. Чаку

Судді:                                                                      Н.М. Єгорова 

                                                                                 Є.О. Сорочко