ПОСТАНОВА 
Іменем України

11 листопада 2021 року                                                 м. Кропивницький

справа № 394/134/21
провадження № 22-ц/4809/1435/21 

       Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:
               головуючого судді - Письменного О.А., 
               суддів - Дуковського О.Л., Мурашка С.І., 
               при секретарі -  Федоренко Т.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області у складі судді Краснопольської Л.П. від 14 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Підвисоцької територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,- 

встановив:

У лютому 2021 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до Підвисоцької територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, в якому просив визначити додатковий строк для подачі ним до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішення суду законної сили. 
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка. Вказав, що є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 . Однак, у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту складеного спадкодавцем на його ім`я. Після його звернення 
до нотаріуса, йому було відмовлено у прийняття заяви про прийняття спадщини та повідомлено про те, що продовжити пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини можливо лише у судовому порядку.
       З цих підстав, позивач просив позов задовольнити.
       Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 13 травня 2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи - ОСОБА_1 . 
       Рішенням Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 14 липня 2021 року позов задоволено.
В апеляційній скарзі скаржник, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. 
Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с.24).
За життя ОСОБА_3 був складений заповіт від 30 серпня 2006 року, яким заповідав у власність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на земельну ділянку, розташовану на території Нерубайської сільської ради, площею 3,64 га в межах, згідно плану, на підставі Державного акту на право приватної власності на землю ІV-КР №001194, виданий Нерубайською сільською радою 10 жовтня 2001 року. Заповіт посвідчений секретарем Нерубайської сільської ради, та зареєстровано в реєстрі за №53, що підтверджується копією вищезазначеного заповіту (а.с.7).
Постановою приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу Малютяк А.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 лютого 2021 року, ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, що належала, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовлено у зв`язку із пропуском спадкоємцем строку на подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 8-10).
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частини перша та третя статті 13 ЦПК України).
Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду справи судом першої та апеляційної інстанцій).
Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).
Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.
Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.
Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача.
Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 15 січня 2020 року у справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19), від 25 березня 2020 року у справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 30 квітня 2020 року у справі № 352/382/18 (провадження № 61-40424св18), від 30 вересня 2020 року у справі № 361/1953/18 (провадження № 61-16095св19), від 07 жовтня 2020 року у справі № 234/17511/19 (провадження № 61-8215св20).
Отже, при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України суду з метою встановлення кола спадкоємців за заповітом і за законом, які прийняли спадщину, необхідно у тому числі перевіряти наявність заведеної нотаріусом спадкової справи.
Виходячи з аналізу статті 1251 ЦК України територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття.
При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна, а при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково окрім зазначеного перевіряє наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.
Встановлення вказаних обставин має істотне значення для формування належного суб`єктного складу учасників справи.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (пункт 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).
Звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_2 визначив відповідачем - Підвисоцьку територіальну громаду Голованівського району Кіровоградської області. Ухвалою суду від 13 травня 2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи - ОСОБА_1 . Разом з тим, суд не звернув уваги на те, що належним відповідачем у справі має бути - ОСОБА_1 , оскільки рішення в справі може прямо вплинути на її цивільні права, так як вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її батька ОСОБА_3 та фактично прийняла спадщину, оскільки на момент його смерті була зареєстрована та проживала разом із спадкодавцем. 
Позивач у цій справі клопотань про заміну первісного відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляв, а тому висновки суду про доведеність позовних вимог є передчасними.
За таких обставин, рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позову, що не позбавляє позивача права звертатися до суду з відповідним позовом до належного відповідача.
Згідно п. 1,4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Оскільки рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, то на підставі вимог ст.141 ЦПК України, з позивача на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню сплачений нею судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 1362 грн. 
Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, суд, - 

постановив:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 14 липня 2021року скасувати та ухвалити нове судове рішення. 
У задоволенні позову ОСОБА_2 до Підвисоцької територіальної громади Голованівського району Кіровоградської області, третя особа - ОСОБА_1 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1362 грн.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 19.11.2021

Судді: 

О.А. Письменний О.Л. Дуковський С.І.Мурашко